ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 675, 2017-03-20 11:20

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אנחנו ממשיכים בתקנות ניירות ערך באמצעות רכז הצעה.

משה גפני: פרופ' האוזר, בבקשה, כמה מילים לפני שנקריא את החוק.

משה גפני: זה דיון שני שאנחנו דנים בעניין הזה, ואם תוכל לומר, פחות או יותר, האם ישבתם עם הגופים, עם חבר הכנסת טרכטנברג, והאם יש הסכמות.

<שמואל האוזר: תודה רבה, אדוני, וחברי הכנסת.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר שהמימון ההמוני הוא בשורה, ומה זה אומר, מימון המוני – המשמעות שלו, שאנחנו פוטרים מחוק ניירות ערך כמעט לחלוטין, מעול הפיקוח, הכול כדי להקל על אותם יזמים.

<שמואל האוזר: אני רוצה גם להבהיר – אנחנו לא מדברים פה על P2P – זאת סוגיה אחרת שתבוא לשולחן הוועדה, ולכן הדברים האלה לא חשובים.

<שמואל האוזר: כן אומר שישבנו – אפרופו שאלתך – עם כל הגופים שישבו פה, לבקשתך, ועם חברי הכנסת ועם חבר הכנסת טרכטנברג, שהעיר את ההערות.

<שמואל האוזר: אנחנו נתנו פתרון.

<שמואל האוזר: אנחנו עשינו הקלות בהשוואה לדיון, גם לגבי סכומי הגיוס המקסימליים הקלנו, גם לגבי הקלת ההשקעה של משקיע בודד, גם לגבי ההחרגה של ההגדרה של לקוח כשיר כדי שיוכל גם כן להיכנס, גם ההגדרה של משקיע מוביל, שגם אלה הערות שעשינו.

<שמואל האוזר: עשינו גם הוראות נוספות, שהקלנו בדומה לאמריקאים לגבי שכר, רכז ההצעה - גם שם הקלנו.

<שמואל האוזר: עשינו כל מה שנתבקשנו.

<שמואל האוזר: אני חושב שאנחנו מציעים פה הצעה שחשוב מאוד לאשר אותה, כי יש בפתח הרבה מאוד יזמים שרוצים לעשות את זה, וזו הדרך להקל עליהם, להוריד מעליהם את כל עלויות הפיקוח כמעט לחלוטין.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הערות לחברי הכנסת?

מנואל טרכטנברג: שוב, אני רוצה לברך על העבודה שנעשתה.

מנואל טרכטנברג: בהחלט ניתנו מענים נאותים לסוגיות.

מנואל טרכטנברג: כיום הכלי שנמצא כאן, יש בו בשורה.

מנואל טרכטנברג: הנושא שנותר פתוח מבחינתי הוא עניין האגרה, ובפרט ה-2%.

מנואל טרכטנברג: אני לא יודע, אם אתה רוצה לחכות עד שנגיע לשם?

משה גפני: כשנגיע לשם.

משה גפני: נצטרך לנסות לעשות שינוי בזה.

משה גפני: אני מבין שזה גבוה מדי.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: זהבה, בבקשה.

זהבה גלאון: אדוני, ראשית, גם אני חושבת שמדובר במהלך סופר חשוב.

זהבה גלאון: לצערי, לא הייתי בישיבה הקודמת, אבל התעדכנתי, ורשמתי כמה הערות, שאני רוצה, אם תוכל, פרופ' האוזר, להתייחס לזה.

זהבה גלאון: יש כאן בעצם מהלך שיש לו שני מפקחים.

זהבה גלאון: אני צודקת?

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: את מבלבלת.

<שמואל האוזר: זה לא P2P.

<שמואל האוזר: המהלך של P2P - וגם זה לא נכון, אבל הוא נכון בחלקו – צריך רק להסביר אותו.

<שמואל האוזר: אבל אין פה דיון.

זהבה גלאון: אין שני מפקחים – רק אחד.

<שמואל האוזר: כן.

זהבה גלאון: טוב, זה כבר אנחנו מתקדמים.

זהבה גלאון: השאלה היא לגבי ההלוואות שאנחנו לא רוצים שתהיינה לגביהן ריבית, כי אנחנו רוצים שהם לא ייחשבו לניירות ערך.

זהבה גלאון: איך אתה מתייחס לזה, פרופ' האוזר?

זהבה גלאון: אולי אפשר לקבוע בתקנות – אני שואלת – שהוראות התקנות האלה לא יחולו על הלוואות ללא ריבית, כי לא צריך להתייחס אליהן כניירות ערך.

זהבה גלאון: בזמנו אתם כתבתם חוות דעת – אני לא יודעת אם זו חוות דעת – הוצאתם חוות דעת לבנק אופק.

זהבה גלאון: אמרתם שניירות ערך של הבנק החברתי אופק, שאינה טעונה תשקיף, אמרתם שכך יש להתייחס לזה.

זהבה גלאון: השאלה, אם אפשר להתייחס גם לזה באופן דומה.

<שמואל האוזר: זה דומה ולא דומה לעניין של אופק, אבל את מדברת על פלטפורמה חברתית.

<שמואל האוזר: אנחנו מודעים לזה, ורוצים לעזור לזה.

<שמואל האוזר: אנחנו נעזור לזה כשנביא את ה- P2P גם כן – אז נדבר גם על זה.

<שמואל האוזר: ניתן לפתרון גם לסוגיה הזו.

<שמואל האוזר: זו סוגיה שהיא לא רלוונטית מבחינתנו כרגע.

זהבה גלאון: למה?

זהבה גלאון: היא מאוד רלוונטית, אדוני.

זהבה גלאון: עכשיו אתה רוצה שנאשר משהו שאחרי זה תגיד לי – אחר כך ניתן פתרון?

זהבה גלאון: אם תביאו את ה- P2P, יהיו כבר שני מפקחים על זה?

<שמואל האוזר: לא, זה לא שייך.

<שמואל האוזר: מבלבלים בין הדברים.

<שמואל האוזר: מה שאנחנו מביאים כאן מימון המונים, בתוכו אנחנו נותנים את הפטורים עד הסכומים שנקבעו פה, שהרחבנו אותם.

<שמואל האוזר: לגבי הפלטפורמה החברתית, זו סוגיה משפטית.

<שמואל האוזר: יש לבחון אותה, אבל אנחנו רוצים לבחון אותה מנקודת מבט שאנחנו רוצים לתת פתרון לסוגיה הזאת, אבל לא אפרופו החוק הזה.

זהבה גלאון: אדוני, למה שלא תיתנו את הפתרון פה?

זהבה גלאון: למה שלא תקבעו בתקנות שהוראות התקנות לא יחולו על הלוואות ללא ריבית, כי אתה לא רואה בהם ניירות ערך, או לחילופין תגביל את זה לסכום של 300,000 שקל או קצת יותר?

<שמואל האוזר: הסוגיה לא נפתרת האם זה נייר ערך או לא דרך אגב שאני אומר זה לא נייר ערך.

זהבה גלאון: אבל אתה מחיל על המיזם הזה- - -

<שמואל האוזר: אני אומר את זה לפרוטוקול, וזה הדיון שאנחנו מביאים את זה גם לוועדת הכספים – שאנחנו נביא פתרון לעניין הזה כשנביא גם את ה- P2P.

<שרה קנדלר: אנחנו מודעים לבעיה של פלטפורמות חברתיות.

<שרה קנדלר: אנחנו נחשוב על פתרון.

<שרה קנדלר: אנחנו צריכים כנראה להביא פרק נפרד בתקנות, שמדבר על פלטפורמות חברתיות, ויחול עליהם סט יותר מצומצם של הוראות.

זהבה גלאון: אז תעשה בחוק הזה התייחסות לפלטפורמות חברתיות.

זהבה גלאון: איזה מין דבר זה?

זהבה גלאון: כלומר הרשות מבינה שיש פה בעיה.

זהבה גלאון: אומר פרופ' האוזר בעצמו - במה שנוגע לפלטפורמות חברתיות, יש בעיה.

זהבה גלאון: מחוקק כאן חוק חשוב, אבל ניתן לזה מענה לא בחוק הזה.

זהבה גלאון: למה שלא ניתן לזה מענה בחוק הזה?

זהבה גלאון: לא על הדרך, שעכשיו בהזדמנות חגיגית- - -

<שרה קנדלר: כי צריך לחשוב על הוראות- - -

זהבה גלאון: אז תחשבו, ותבואו עם החוק הזה כשיהיה מוכן, בחשיבה הכוללת.

<שרה קנדלר: אבל זה תקנות, וממילא יש פרק נוסף בגלל ה- P2P, שמדובר בעבודה.

משה גפני: יש לכם משהו מוכן?

<שרה קנדלר: לא, כי התחלנו לדון בזה, ולא רק זה – חלק מההוראות נקבעו בחקיקה ראשית.

<שרה קנדלר: פה זה תקנות שבאות מכוח חקיקה ראשית.

<שרה קנדלר: אנחנו לא יכולים פתאום לעשות פטור נוסף, שלא עומד בתנאים של החקיקה הראשית.

<שרה קנדלר: אנחנו צריכים לבחון את זה.

<שרה קנדלר: אם כרגע נכתוב את הסעיף הזה שאומר שהתקנות לא יחולו על פלטפורמות חברתיות, זה מחזיר אותך לחוק ניירות ערך, שהם תשקיף מלא, ואז את זה את לא רוצה לעשות, כלומר הפתרון לתת פטור מהתקנות הוא הפוך על הפוך ממה שאת רוצה.

זהבה גלאון: אז תקפיאי, אל תצביעו על זה.

<שרה קנדלר: אבל אין סיבה – יש כל כך הרבה פלטפורמות שרוצות להתחיל לעבוד, והפלטפורמות החברתיות עוד לא באוויר.

<שרה קנדלר: אנחנו לא מונעים פעילות.

משה גפני: כמה זמן עד שיסתיים הסיפור?

<שרה קנדלר: אנחנו מנסים לבוא בקרוב עם ה- P2P.

<שמואל האוזר: ברגע שהוועדה תהיה פנויה לזה, נביא.

משה גפני: כמה זמן?

<שמואל האוזר: מבחינתנו זה יכול לבוא גם שבוע הבא, אם יהיה.

<שמואל האוזר: אין לנו בעיה.

<שמואל האוזר: נשמח גם.

משה גפני: מבחינת

משה גפני: כם, אתם סגורים, טכנית?

<שרה קנדלר: זה פורסם באתר הרשות, קיבלנו הערות ציבור, יש לנו נוסח.

<שמואל האוזר: כל העניין הזה אין לנו, אבל נביא אותו, ואני אומר את זה כאן לפרוטוקול.

משה גפני: שאבין - כמה זמן ייקח עד שהפתרון הזה יגיע?

<רוני טלמור: רוני טלמור, משרד המשפטים.

<רוני טלמור: אדוני, הנושא של פלטפורמות P2P יש להם כמה רבדים.

<רוני טלמור: אחד הרבדים מוסדר בהצעת חוק שמשרד האוצר, אני חושבת, הביא בקריאה ראשונה, היום.

משה גפני: מה יגיע לקריאה ראשונה?

<רוני טלמור: הצעת חוק לתיקון חוק שירותים ופיננסיים.

זהבה גלאון: זה על סדר-היום.

<רוני טלמור: הנוסח כרגע מדבר רק על לווים שהם יחידים.

<רוני טלמור: כאן מדובר בפלטפורמה שעושה משהו שדומה לתשקיף – לציבור, אבל בקטן- - - ויש גם P2P של תאגידים, וכל הדברים הללו יחד צריך לשבת ולחשוב, איך מסתדרים אתם – לא רק בהיבט של החברתיים אבל גם בהיבט של הפלטפורמות החברתיות.

<רוני טלמור: אנחנו הצענו את עזרתנו כדי לסייע ולהביא לפתרון שייצור את קווי התפר בצורה המיטבית.

<רוני טלמור: אנחנו מקווים לעשות את זה מה שיותר מהר – ודאי לפני תום הפגרה.

<רוני טלמור: אם יסתיים מהר מזה, ודאי נשמח.

זהבה גלאון: אז יש לי בצעה.

זהבה גלאון: אולי, אם מאשרים את זה, אולי נקבע שמחריגים הלוואות ללא ריבית עד 300,000, שכל מלווה לא יוכל להלוות- - -

<שרה קנדלר: אבל זה מה שאמרתי – שאם אנחנו מחריגים אותם, זה חוזר להוראות חוק ניירות ערך, והוא צריך תשקיף.

<שרה קנדלר: משפטית זה מורכב.

<שמואל האוזר: אנחנו רוצים לתת לזה פתרון כמו שצריך, ולא כדאי שאנחנו נחריג משהו, שאחר כך ישית על זה רגולציה שהיא יותר כבדה.

<שמואל האוזר: אנחנו מבינים את הבעיה – זו בעיה לא פשוטה – האם אתה רואה את זה כנייר ערך או אתה לא רואה זאת כנייר ערך.

<שמואל האוזר: כל החלטה, יש לה השלכות.

<שמואל האוזר: לכן אנחנו צריכים לתת פתרון.

<שמואל האוזר: אני אומר את זה כאן לפרוטוקול – אנחנו נביא פתרון לשולחן הזה, כשנביא את החקיקה של ה- P2P, כי ממילא זה הפרק הנוסף ששייך לאותו נושא, שמתייחס להלוואות, ואנחנו שם נפתור את הבעיה הספציפית הזאת.

זהבה גלאון: אני מבינה.

זהבה גלאון: אבל אם מאשרים את זה כמו שזה כרגע, זה אומר גזר דין – אני לא רוצה להישמע דרמטית – על מיזמים חברתיים.

<שרה קנדלר: אבל היום אסור להם לפעול.

<שרה קנדלר: זה לא שאת סוגרת משהו.

<שרה קנדלר: המיזמים הללו לא קיימים כי אסור להם היום להציע לתאגידים כי זה בניגוד לחוק ניירות ערך.

<שמואל האוזר: אנחנו רוצים לקדם את זה.

משה גפני: כל רגע עולה לי בראש פתרון ואתם מייד דוחים אותו, אז נעשה סדר.

משה גפני: מה המצב עכשיו – אנחנו עכשיו מדברים על תקנות שהן נובעות מהחוק הראשי.

משה גפני: המצב של המיזמים החברתיים האלה - מה מצבם כרגע?

<שרה קנדלר: המצב גם של המיזמים החברתיים וגם של כל הפלטפורמות מימון המונים, שלא יכולים להציע הלוואות לתאגידים, כי זה תחת חוק ניירות ערך, והיום הוא דורש תשקיף.

<שרה קנדלר: התקנות הללו עושות הקלה מאוד-מאוד גדולה, כי היום אסור לאף אחד לעשות את זה.

<שרה קנדלר: ברגע שהתקנות יעברו, אפשר יהיה בתנאים של התקנות לעשות את זה.

<שרה קנדלר: המיזמים החברתיים אומרים: אבל לא הקלתם מספיק בשבילנו, כי אנחנו צריכים יותר הקלות, כי אנחנו עושים משהו שהוא הרבה יותר ספציפי, סכומים יותר קטנים.

<שרה קנדלר: לכן לגבי יחידים, אף אחד לא מוגבל היום – לא החברתיים ולא הרגילים.

<שרה קנדלר: לגבי תאגידים היום, אף אחד לא יכול לפעול.

<שרה קנדלר: התקנות יפתחו פתח מאוד גדול לכל המיזמים.

<שרה קנדלר: המיזמים החברתיים אומרים שהם צריכים הקלה עוד יותר גדולה, ועל זה אנחנו צריכים לעבוד בשביל לנסח פרק.

זהבה גלאון: עד שתעבדו זה לא יקרה.

משה גפני: התקנות האלה לא יפתחו לחברתי.

<שמואל האוזר: הוא יפתור 90% מהבעיה.

משה גפני: אמיר, מהסוכנות היהודית.

משה גפני: גם לה יש מיזם חברתי?

<אמיר שניידרמן: יש לה מיזם חברתי.

<שרה קנדלר: יש לה מיזם חברתי אחד בינתיים שכולם מדברים עליו.

<שרה קנדלר: אנחנו לא מכירים יותר מאחד.

זהבה גלאון: אבל ברגע שאת לא נותנת אופציה, לא יהיה יותר מאחד.

<שרה קנדלר: ברור, אני רק אומרת.

זהבה גלאון: את לא יכולה להגיד את זה ככה.

זהבה גלאון: כרגע את חוסמת כל אופציה למיזם חברתי.

זהבה גלאון: לא את אישית.

<שמואל האוזר: אם החוק לא יתקדם, לא יהיה גם.

זהבה גלאון: גפני, אל תטעה – למה יש רק אחד שכרגע מדברים עליו או אולי יש יותר – אני לא יודעת- - -

משה גפני: אני עוד לא יודע.

זהבה גלאון: תכף נשמע.

זהבה גלאון: החוק כיום לא מאפשר אופציה למיזם חברתי כזה.

זהבה גלאון: בעצם אומרים כאן: אנחנו נביא פתרון.

זהבה גלאון: אני אומרת: תחריגו.

זהבה גלאון: אחר כך תשנו, אם אתם רוצים.

משה גפני: אבל הם טוענים שאם אנחנו מחריגים את זה עכשיו, זה חוזר לחוק.

זהבה גלאון: הבנתי מה הם טוענים.

משה גפני: בבקשה.

<אמיר שניידרמן: אמיר שניירדמן, מנהל הפיתוח הכלכלי, הסוכנות הכלכלית.

<אמיר שניידרמן: המיזם החברתי שאנחנו מקימים בעיקר נוגע להלוואת ללא ריבית.

<אמיר שניידרמן: לכן לטענתנו, אין פה עניין של ניירות ערך; אין פה תחליף השקעה.

<אמיר שניידרמן: מבחינתנו זה סוג של תחליף תרומה.

<אמיר שניידרמן: זה שחוסמים את כל הפלטפורמות למטרות הרווח שיש בהן ריבית, זה לא צריך להיות נוגע אלינו.

<אמיר שניידרמן: צריכים להחריג אותנו מתוקף זה שאנחנו בכלל לא מתעסקים עם ניירות ערך.

<אמיר שניידרמן: אין פה אלטרנטיבה של תשואה זו או כלשהי.

<אמיר שניידרמן: המשקיעים החברתיים שהשקיעו בפלטפורמה – מבחינתנו, משקיעים מהעולם, צעירים אמריקאיים שירצו להשקיע בעסקים חברתיים בישראל, יעשו זאת בידיעה שאין להם שום תשואה, בידיעה שהם לוקחים סיכון יחסית גבוה, לכן הבקשה שלנו להחריג את זה, כי אין שום קשר בין האחד לשני.

משה גפני: שנייה.

משה גפני: נעשה סדר.

משה גפני: כמה זמן יש לכם האתר הזה?

<אמיר שניידרמן: אנחנו בשלבי הקמה מתקדמים.

<אמיר שניידרמן: עדיין אין את זה.

משה גפני: הם לא מביאים את התקנות, אנחנו לא מאשרים להם את התקנות.

משה גפני: זה בסדר מבחינתך?

<אמיר שניידרמן: לא, כי יש מצב שזה לא יקום, כי אתם חוסמים את האפשרות לפנות לתאגידים.

משה גפני: כלומר אתה רוצה שהתקנות כן יעברו, כי אם התקנות לא יעברו, אתה לא יכול לעשות כלום.

משה גפני: איך אתה מקים אותו?

<אמיר שניידרמן: אני רוצה שתהיה החרגה.

משה גפני: תכף נדבר על מה שאתה רוצה.

משה גפני: קודם נדבר על מה שאתה לא רוצה.

משה גפני: אתה רוצה את התקנות, כי אם אין תקנות, אין החרגה ואין לך כלום.

משה גפני: כלומר זה פותח פתח, כפי שאומרת הרשות, לאפשרויות רבות.

משה גפני: אלא מה - אתה לא נכלל בתקנות האלה.

<אמיר שניידרמן: אני אמור להיות מוחרג מהתקנות האלה, כי אנחנו לא נייר ערך.

<אמיר שניידרמן: לכן לא רוצים להיות תחת פיקוח.

משה גפני: אתם מסכימים שהם יוחרגו?

<שרה קנדלר: אם הם לא נייר ערך, חוק ניירות ערך לא חל עליהם, אבל עוד לא הכרענו.

<שרה קנדלר: זו שאלה משפטית מורכבת, אם זה נייר ערך או לא.

<שרה קנדלר: אם הם לא נייר ערך, כל זה לא חל עליהם, וגם חוק ניירות ערך לא חל עליהם.

משה גפני: אבל כדי שאבין, פרופ' האוזר, מבחינת ההחרגה שלו, אתם מוכנים להחריג?

<שמואל האוזר: אנחנו צריכים לתת פתרון.

<שמואל האוזר: אם נחריג אותו, זה ייפול תחת חוק ניירות ערך, ואז כל הרגולציה- - -

משה גפני: מה שאמרתם קודם.

משה גפני: מה אתם עושים אתו?

<שמואל האוזר: התקנות האלה יעברו, ואני אומר שבפרק הבא ניתן פתרון.

משה גפני: אז הוא אותה בעיה שמעלה זהבה.

<שרה קנדלר: הוא טוען שזה לא נייר ערך.

<שרה קנדלר: אנחנו לא טוענים כך.

משה גפני: זה הוויכוח המשפטי.

משה גפני: אני רוצה לשאול שאלה.

משה גפני: אני לא יודע אם זה מקובל, אייל.

משה גפני: האם אפשר לעשות בתקנות, שעד תאריך זה וזה יבוא הפרק הבא?

<אייל לב-ארי: בתקנות לא.

זהבה גלאון: אדוני, זה לא יהיה שווה את הנייר שזה כתוב עליו.

זהבה גלאון: זה לא מקובל, אדוני, כי זה על הנייר.

זהבה גלאון: אדוני, אני רוצה לומר משהו.

משה גפני: חפשי פתרון להצעה.

זהבה גלאון: לכן אני מעלה את זה.

זהבה גלאון: אני לא מפקפקת בנכונות של הרשות לניירות ערך למצוא פתרון, אבל זה לא הדבר הכי דחוף מבחינתם כרגע.

זהבה גלאון: יש כאן בעיה – אם זה מוגדר ניירות ערך או לא.

זהבה גלאון: הבנתי שזו סוגיה משפטית, ואתה רוצה לתת לזה מענה.

<שמואל האוזר: אני רוצה לקדם את ה- P2P בדחיפות, וזה יבוא יחד עם זה.

זהבה גלאון: הבנתי.

זהבה גלאון: אני לא מפקפקת בזה.

משה גפני: תסבירי לי – אם לא יאושרו התקנות, שחשוב להם מאוד, והן לכל הדעות פותחות פתח רחב לכל העניין שעד עכשיו לא קיים.

זהבה גלאון: אני תומכת במה שהוא אומר.

משה גפני: אם, כמו שאומר מנו, אני אומר – הצהרה לפרוטוקול – עם התאריך שהם יגידו.

משה גפני: אם לא מגיע, נמתין עם הרשות לכל הדברים האחרים, אם את מבינה למה את אני מתכוון.

זהבה גלאון: אני מבינה.

זהבה גלאון: אני לא רוצה להעמיד אותם- - -

משה גפני: אבל המשמעות של זה, שאת לא מאשרת את זה, אז את גורמת נזק, כי זה פותח.

זהבה גלאון: אז אני מציעה לאשר ולהחריג זמנית עד שיתקיים הדיון הכולל.

משה גפני: אבל הם טוענים שלהחריג, משמעות העניין שייפתח הפתח של החוק.

זהבה גלאון: יש לכם הצעה טובה יותר?

<יואב להמן: יואב להמן, לשעבר המפקח על הבנקים.

<יואב להמן: כרגע אני יועץ לסוכנות היהודית במיזם של crowd.il.

משה גפני: מה אתה מציע לנו?

משה גפני: אומר לך מה אני מתלבט.

משה גפני: אני לא בקי כמו זהבה בכל הנושא הזה שהיא מעלה.

משה גפני: יש פה תקנות שהן חיוביות – אני רוצה לאשר אותן.

משה גפני: התקנות האלה לא מפריעות, כי אם אנחנו מעלים החרגה, טוענים הרשות, ואני סומך על מה שהם אומרים, שאז ממילא יבוא החוק, אם אנחנו מחריגים אותם, והחוק הוא קשה הרבה יותר מלא לעשות כלום.

משה גפני: מצד שני, אם אנחנו מאשרים את זה, חוששת חברת הכנסת גלאון שאפילו שהם מעוניינים, אולי זה לא יבוא.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: איך אתה יכול לרבע את המעגל?

<יואב להמן: הייתי 25 שנה בתפקידי פיקוח, ואני יודע דבר על נושא של הגנה על הצרכן מרגולציה.

<יואב להמן: ממצב של אין רגולציה אנחנו עוברים למצב של שלושה מפקחים על ה-FATCA, P2P.

<שמואל האוזר: לא מדברים עכשיו על P2P.

<יואב להמן: אני מבין, אבל בתוך כל הסיפור הזה זה נכנס.

<יואב להמן: אני חושב שהתקנות, נכון שיעברו.

<יואב להמן: אני חושב שצריך להכניס שם פסקה, שלעניין זה הלוואות של עד 300,000 שקל או משהו כזה, במסגרת של פלטפורמה – ודאי במסגרת של הפלטפורמה שלנו, שבה המשקיע לא מקבל תשואה, כלומר זה ממש לא נימוק, לא שצריך להגן עליו מפני הגרידיות של עצמו, שזה בעצם מה שעומד בהגנת- - -

משה גפני: אתה מציע החרגה.

משה גפני: אומרים הרשות לניירות ערך שאם תהיה החרגה, יש חוק, שהוא גובר על זה, והחוק אומר שצריך דיווח מלא וכל מה שכתוב בחוק.

<יואב להמן: אני מדבר על- - -

משה גפני: על החרגה.

משה גפני: זה הם אומרים.

זהבה גלאון: על החרגה בתקנות האלה.

משה גפני: ואז יש החוק.

<שמואל האוזר: כל הרעיון הוא פה לפטור אותו.

משה גפני: לפטור מהחוק.

זהבה גלאון: אתה פוטר- - -

<שמואל האוזר: את מציעה לפטור מהפטור, אז זה חוזר לחוק.

זהבה גלאון: אז עד שזה חוזר לחוק, תביא הצעה לשינוי החוק.

זהבה גלאון: אתה רוצה להביא ממילא הצעה?

זהבה גלאון: בינתיים תפטור.

זהבה גלאון: הם יוכלו להתקדם עם המיזם.

זהבה גלאון: מה שקורה כרגע תוקע אותם – אומר למה- - -

<שמואל האוזר: זו בעיה סבוכה.

זהבה גלאון: שום דבר לא סבוך כשרוצים.

משה גפני: מתי זה מתחיל אצלכם?

<יואב להמן: אנחנו לא יכולים להתקדם.

משה גפני: יש לכם הצעה, הרשות?

<שרה קנדלר: יש לנו הצעה, שאנחנו חושבים שיכולה לעזור.

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שמה שנכון לעשות – להכניס סעיף שאומר שהרשות רשאית לפטור הצעות כאלה מכל ההוראות כולן או מקצתן, כי צריך לעבור הוראה-הוראה, ולראות.

<שרה קנדלר: לכן אני לא רוצה לעשות לאחר יד.

<שרה קנדלר: לכן אני מציעה להוסיף סעיף שאומר שהרשות תהיה רשאית לפטור מההוראות או מכולן.

משה גפני: ואנחנו כאן, ואם אנחנו מהססים, יש לנו זהבה גלאון.

משה גפני: בסדר.

<שרה קנדלר: אפשר להתחיל להקריא?

משה גפני: כן.

משה גפני: ההקראה הזאת מוסכמת חוץ מדבר אחד – האגרות.

משה גפני: תקראי את זה, ובאגרות.

<שרה קנדלר: בסדר.

<שרה קנדלר: לפיהן – (א) לא נמצא שהתכנית העסקית של החברה המציעה היא בלתי סבירה; (ב) לא נמצא שאין היתכנות טכנולוגית לפעילות המחקר ופיתוח המוצעת; (ג) החברה הציגה צוות המורכב מעובדי החברה המציעה אשר יעסוק בפעילות המחקר ופיתוח; (ד) החברה המציעה הצהירה שהיא המחזיקה הבלעדית בבעלות על הידע המפותח בה או בזכויות הנובעות ממנו, לרבות בזכויות הקניין הרוחני; (ה) בדוח הבדיקה יצוין כי אין בו כדי להעיד על הצלחת החברה המציעה או פעילותה או כדי להעיד על יכולות הצוות שהוצג על ידי החברה המציעה, להשלים בהצלחה את הפעילות אותה מתכננת החברה המציעה לבצע; (2) דוח של הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים או מי מטעמה, המאשר כי ביחס להצעה המבוצעת באמצעות רכז ההצעה - (א) התכנית העסקית של החברה המציעה הוכנה לפי המדדים שקבעה הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים ולא נמצא שהתכנית העסקית היא בלתי סבירה; (ב) לא נמצא שאין בידי הצוות הניהולי והמקצועי של החברה המציעה את היכולות הדרושות על מנת שהחברה תעמוד ביעדיה; (ג) לא נמצאו סממנים המעידים על אי יכולתה של החברה המציעה להחזיר את חובותיה במועד; "דירוג"- כהגדרתו בחוק הדירוג; "הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים" - הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים שהוקמה במשרד הכלכלה לפי החלטת ממשלה מספר 2190 מיום כ"ח באב התשס"ז (12 באוגוסט 2007) וכמשמעותה בהחלטת ממשלה מספר 3409 מיום א' בתמוז התשע"א (3 ביולי 2011); "הצעה" - הצעת ניירות ערך לפי סעיף 15ב(4א) לחוק;

הוא אחד מאלה: לעניין זה, "עסקים קטנים ובינוניים" - עסק שמעסיק לא יותר מ-100 עובדים או שמחזור העסקאות השנתי שלו אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים; (3) סכום התמורה שהתקבלה ממנו במסגרת ההצעה לא יפחת משיעור של 10% מסך כל התמורה שהתקבלה מכלל המשקיעים; "סכום הגיוס" - סכום הגיוס המזערי שמבקשת החברה המציעה להשיג באמצעות ההצעה; "קרוב" – כהגדרתו בחוק החברות; "רכז הצעה" – כמשמעותו בסעיף 15ב(4א)(א) לחוק; "רשות החדשנות" – הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית אשר הוקמה מכוח חוק החדשנות; "תאגיד נשלט" – תאגיד שבו שולטת החברה המציעה; "תקופת ההגשה" - התקופה הנקובה בהצעה ושתתחיל לא לפני תום חמישה ימי עסקים מיום פרסום ההצעה, תימשך למשך חמישה ימי עסקים לפחות ותסתיים לא יאוחר מ-90 ימים מיום פרסומה.

פרק ב: נושאי משרה ברכז ההצעה.

פרק ב: (א) בדירקטוריון של רכז ההצעה יכהנו שלושה דירקטורים לפחות; שליש מן הדירקטורים לפחות יהיו דירקטורים עצמאיים; לעניין זה, "דירקטור עצמאי" – מי שעומד בתנאים הקבועים לדירקטור חיצוני בסעיף 240(ב) לחוק החברות, בשינויים המחויבים.

פרק ב: (ב) לא יכהן אדם כנושא משרה ברכז ההצעה – (1) מי שהורשע בעבירה מן המנויות בסעיף 226(א) לחוק החברות ולא חלפו חמש שנים מיום מתן פסק הדין שבו הורשע; (2) מי שהוכרז פושט רגל כל עוד לא הופטר.

פרק ב: מחיקה מרשם הרכזים.

פרק ב: 4(א) רכז הצעה המבקש להימחק ממרשם הרכזים, יגיש בקשה בכתב לרשות; (ב) הרשות לא תמחק את רכז ההצעה ממרשם הרכזים, בטרם יתקיים אחד מאלה: (1) רכז ההצעה העביר את כל פעילותו לרכז הצעה אחר; (2) אין לרכז ההצעה חובות לגבי ההצעות שנעשו באמצעותו.

פרק ב: סימן ב - חובות רכז ההצעה.

פרק ב: חובות רכז ההצעה.

פרק ב: 5.

פרק ב: רכז ההצעה - (1) ינקוט אמצעים סבירים כדי לבדוק כי ההצעה ותנאיה מקיימים את כל התנאים הקבועים בסעיף 15ב(4א) לחוק ובתקנות אלה; לעניין זה, רכז הצעה רשאי להסתמך על מצגי החברה המציעה, אלא אם יש לו יסוד סביר שלא להאמין בנכונותם; (2) יחליט על נהלים וינקוט אמצעים סבירים במטרה למנוע ככל האפשר תרמיות בהצעות המבוצעות באמצעותו; לעניין "אמצעים סבירים", רכז הצעה רשאי להסתמך על מצגי החברה המציעה, אלא אם יש לו יסוד סביר שלא להאמין בנכונותם; (3) יוודא כי הנענים להצעה אישרו כי קראו את המידע והאזהרות האמורים בתקנה 7(ב)(2), וכן אישרו כי הסיכונים שהוצגו מובנים להם, בטרם יתאפשר להם להשקיע באמצעות רכז ההצעה; (4) ינקוט אמצעים סבירים כדי לוודא שהמשקיעים הנענים להצעה עומדים בתנאים הקבועים בתקנה 16; לעניין זה, רכז הצעה רשאי להסתמך על הצהרות המשקיעים, אלא אם יש לו יסוד סביר שלא להאמין בנכונותן; (5) ישמור מידע הכולל פרטים מזהים של המשקיעים במקום ובאופן שהמידע לא יגיע לידיו או לידיעתו של אדם שלא הוסמך לקבלו; (6) יאפשר לחברה המציעה להעביר דיווחים למחזיקי ניירות הערך באמצעות אתר האינטרנט שלו; (7) בסיום תקופת ההגשה ועם קבלת סכום הגיוס שצוין בהצעה, יוודא שהמשקיעים שנענו להצעה, נרשמו במרשם מחזיקי ניירות הערך; (8) אם רכז ההצעה מספק דירוג לניירות הערך המוצעים, הוא - (א) יחליט על שיטת הערכה לשם קביעת הדירוגים; שיטת ההערכה יכול שתתבסס על מאפיינים כמותיים או איכותיים או על שילוב שלהם; (ב) ייתן גילוי באתר האינטרנט לגבי שיטת הערכה שבה נעשה שימוש; (ג) יחליט על הדירוג בהתבסס על כל המידע שקיבל ועל כל מידע אחר שבידיו הנוגע לקביעת הדירוג ובהתאם לשיטת ההערכה שקבע; (ד) יפעל לפי שיטת הערכה באופן שיטתי ועקבי, לגבי כלל הדירוגים בעלי מאפיינים דומים.

פרק ב: דיווחים.

פרק ב: 6. (א) רכז הצעה יגיש לרשות דוח שנתי בכל שנה בתוך שלושה חודשים מתום שנת הכספים, ויפרסמו באתר האינטרנט במשך ארבע שנים לפחות מיום פרסומו.

פרק ב: (ב) בדוח השנתי יופיעו הפרטים הבאים: (1) הסיכונים הכרוכים בהיענות להשקעה באמצעות הרכז והמידע והאזהרות המפורסמים למשקיע כאמור בתקנה 7(ב)(2); (2) הנהלים והאמצעים אותם נוקט רכז ההצעה כדי לבדוק כי ההצעה ותנאיה מקיימים את כל התנאים הקבועים בסעיף 15ב(4א) לחוק ובתקנות אלה; (3) הנהלים והאמצעים אותם נוקט רכז ההצעה למניעת תרמיות ככל האפשר בהצעות המבוצעות באמצעותו; (4) פירוט בדבר זהות נושאי המשרה ברכז ההצעה, מבנה הדירקטוריון וועדותיו אם ישנן; (5) אמות מידה לבחירת ההצעות המפורסמות באתר האינטרנט; (6) אופן יישום שיטות ההערכה לדירוג נירות הערך המוצעים אם רכז ההצעה מספק דירוג; (7) פירוט טבלאי של ההצעות שפורסמו באמצעות רכז ההצעה במהלך תקופת הדוח לרבות - (א) פרטים בדבר הגיוסים שבוצעו באמצעות רכז ההצעה בתקופת הדוח, לרבות תחומי עיסוק של החברות המציעות, סוג ניירות הערך שהוצע במסגרת הגיוסים ואופן פילוחם, סך כל הכספים שגויסו ואופן פילוחם בין סוגי ניירות הערך שהוצעו וכן פירוט ביחס לסך ההצעות, ההפקדות והתמורה שנתקבלה לפי הטבלה שבתוספת; (ב) ציון מספר ההצעות שבהן לא גויסו סכומי הכסף המבוקשים, לרבות מספר ההצעות שבוטלו ומספר ההזמנות וההצעות שנמשכו חזרה; (ג) ציון מספר המשקיעים שהשתתפו בכל הצעה; (ד) ציון מספר ההצעות שבהן ניתן דוח בדיקה וסוג הדוח שניתן בהן ומספר ההצעות בהן השתתף משקיע מוביל בתקופת הדוח; (ה) אישור רואה חשבון לכל הפרטים שצוינו לפי פרט (א) לפסקה זו; (8) כל עניין בפעילות רכז הצעה העשוי להיות מהותי למשקיע השוקל השקעה באמצעותו.

פרק ב: (ג) יושב ראש הרשות, או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב, רשאי לדרוש מרכז ההצעה בכל עת - (1) להגיש דוח על אירוע או עניין ברכז ההצעה, אם לדעתו מידע לגביו עשוי להיות בעל השפעה מהותית על פעילות רכז ההצעה; (2) להגיש דוח המתקן דוח או הודעה שהוגשו לפי תקנות אלה, בתוך פרק זמן שיורה בדרישה, אם נוכח לדעת כי דוח או הודעה שהוגשו אינם כנדרש לפי תקנות אלה, או כי הפרטים שנמסרו מכוח תקנות אלה מחייבים זאת.

פרק ב: אתר האינטרנט.

פרק ב: 7.

פרק ב: (א) באתר האינטרנט, יוצג כלל המידע אותו נדרש רכז ההצעה להביא לידיעת הציבור לפי החוק ותקנות אלה.

פרק ב: (ב) נוסף על האמור בתקנת משנה (א), יפרסם רכז ההצעה באתר האינטרנט שלו – (1) פרטי ההצעה, לרבות תקופת ההגשה, מספר ושיעור ניירות הערך המוצעים, תוצאות ההצעה ומועדי ואופן העברת הכספים מהמשקיעים וניירות הערך מהחברה המציעה; (2) המידע והאזהרות המפורטות בתקנות 20(13), תוכן הנהלים לפי תקנה 5(2) וכן אזהרה ברורה ומפורשת על כך שהוא אינו בודק את נאותות ההצעה ויפרט אלו בדיקות עשה בנוגע לחברה המציעה, בעלי שליטה ונושאי המשרה בה; (3) מידע בדבר שיטות ההערכה שעליהן החליט ושלפיהן הוא פועל אם הוא מספק דירוג, כאמור בתקנה 5(8); (4) מידע בדבר נהלים לשמירת מסמכים, תיעוד, אבטחת מידע והבטחת המשכיות פעילות רכז ההצעה כאמור בתקנה 9; (5) תיאור כללי של אופן קביעת התשלום שגובה רכז ההצעה בעד פעילותו; (6) תיאור מבנה האחזקות, בעלי השליטה ונושאי המשרה ברכז ההצעה; (7) מידע בדבר אמצעי התקשרות עם רכז ההצעה, לרבות כתובת עדכנית, מספרי טלפון, מספרי פקסימיליה וכתובת דואר אלקטרוני; (8) אזהרות בדבר תרמיות בהצעות שגילה; (9) כל עניין בפעילות רכז הצעה העשוי להיות מהותי למשקיע השוקל השקעה באמצעותו.

פרק ב: (ג) רכז ההצעה ידאג להבטחת פעילות רציפה והמשכיות של אתר האינטרנט, לרבות באמצעות גורמים חיצוניים המתפעלים את המערכת הטכנולוגית או חלק ממנה, ממשקים של המערכת הטכנולוגית עם גורמים חיצוניים לרכז ההצעה וניהול מערך שמירת נתונים, גיבוי, אבטחת מידע ומנגנוני בקרה.

פרק ב: שמירת מסמכים ותיעוד.

פרק ב: 8.

פרק ב: רכז ההצעה ישמור את כל המסמכים בקשר עם הצעות שנעשו באמצעותו למשך שבע שנים ממועד ההצעה.

פרק ב: נהלים.

פרק ב: 9.

פרק ב: רכז ההצעה יחליט ויקיים נהלים בנושאים הבאים - (1) שמירת מסמכים ואבטחת מידע, ובכלל זה אופן שמירת המידע והמסמכים, לרבות מידע ומסמכים שנשמרו במערכות מחשב או בציוד תקשורת, הן לגבי מסמך בעותק קשיח, והן לגבי מסמך מכל סוג אחר, בשים לב לחובת הסודיות כלפי לקוחותיו ולאפשרות גיבוי המידע, אחזור המידע בשלמותו ואיתור המסמך אם יש צורך; (2) קיום מערכות, משאבים ונהלים מתאימים להבטחת המשכיות פעילות רכז ההצעה.

פרק ב: איסור בדבר ניגוד עניינים.

פרק ב: 10(א) רכז ההצעה יהיה עצמאי בביצוע פעולותיו לפי תקנות אלה, יפעל לפי שיקולים מקצועיים בלבד ולא יפעל במצב של ניגוד עניינים.

פרק ב: (ב) מבלי לגרוע מכלליות האמור בתקנת משנה (א), רכז ההצעה - (1) לא יספק, במישרין או בעקיפין, ייעוץ או המלצות למשקיעים בנוגע להצעות שפורסמו באתר האינטרנט, למעט דירוג, כאמור בתקנה 5(8); (2) תנאי השכר של עובדי רכז ההצעה לא יהיו מותנים בהכנסות מהצעות מסוימות; (3) עובדי רכז ההצעה ונושאי משרה בו לא יקבלו, במישרין או בעקיפין, , ניירות ערך בחברה המציעה; (ג) על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב)(1), רכז ההצעה רשאי לייעץ לחברה המציעה בכל הקשור לתוכן ומבנה ההצעה, כולל סיוע בהכנת מסמכי ההצעה.

פרק ב: אייל, יש לנו פה שינוי שאנחנו רוצים להציע – אנחנו רוצים, בעקבות עוד הערות של החברות – (ד) רכז ההצעה רשאי לרכוש ניירות ערך בחברה המציעה, מהסוג המוצע על-ידה לציבור.

מנואל טרכטנברג: במקום לקבל?

<שרה קנדלר: גם.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים שיוכל גם לרכוש וגם לקבל בתמורה.

<שרה קנדלר: אנחנו מקלים יותר.

<שרה קנדלר: וכן לקבל ניירות ערך כאמור, ואז אנחנו מתחברים - בתמורה.

<אייל לב-ארי: בסדר.

<שרה קנדלר: בתמורה לשירותיו בקשר עם ההצעה שנעשית באמצעותו, ובלבד שניתן גילוי על כך במסמכי ההצעה.

<שרה קנדלר: יש עוד תיקון אחד, זה ב-(ב)(2) – להוסיף גם תגמול לנושאי משרה.

<שרה קנדלר: אגרה שנתית – אקרא את התקנה.

<שרה קנדלר: לגבי הסכומים – נדבר.

<שרה קנדלר: 11(א) רכז ההצעה ישלם לרשות ב-1 באוגוסט של כל שנה אגרה שנתית כמפורט להלן: (1) אגרה קבועה בסכום של 50,000 שקלים חדשים בעד כל שנת כספים; (2) אגרה בעד כל גיוס שבוצע באמצעותו במהלך אותה שנת כספים, בשיעור של שני אחוזים מסכום כל גיוס כאמור, ולא פחות מסך של 10,000 שקלים חדשים.

<שרה קנדלר: (ב) בעד שנת כספים שבה חלה תקופת הפסקת פעילות שלו, ישלם רכז ההצעה חלק יחסי מהאגרה השנתית הקבועה לפי תקנת משנה (א), השווה לסכום האגרה השנתית כשהוא מחולק ב-365 ימים ומוכפל במספר הימים שרכז ההצעה פעל בפועל.

<שרה קנדלר: (ג) רכז ההצעה יהיה פטור מתשלום האגרה השנתית המפורטת בתקנת משנה (א)(1) בשנה בה חל מועד הרישום שלו במרשם הרכזים.

<שרה קנדלר: (ד) על אגרות כאמור בתקנת משנה (א) שלא שולמו במועד, יחולו הוראות תקנה 2(ט) ו-(י) לתקנות ניירות ערך (אגרה שנתית), התשמ"ט-1989, ועל אגרות ששולמו בסכום העולה על סכומן לאותה שנה, יחולו הוראות תקנה 2(יא) לאותן תקנות.

<שרה קנדלר: (ה) בתקנה זו – "מועד רישום" – המועד שבו נרשם רכז ההצעה במרשם לפי תקנה 2.

<שרה קנדלר: עדכון סכומים.

<שרה קנדלר: 12(א) הסכומים הקבועים בתקנות 2, 11, 15 ו- 16, ישתנו ב-1 בינואר בכל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי; סכום שהשתנה כאמור, יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 1,000 שקלים חדשים.

<שרה קנדלר: (ב) יושב ראש הרשות יפרסם בהודעה ברשומות את הסכומים האמורים, כפי שהשתנו לפי תקנה זו.

<שרה קנדלר: (ג) בתקנה זו – "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי; "המדד היסודי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני תחילת התקנות.

<שרה קנדלר: גבייה.

<שרה קנדלר: 13.

<שרה קנדלר: על גביית אגרות, הפרשי הצמדה וקנס לפי תקנות אלה תחול פקודת המסים (גבייה) כאילו היו מס כמשמעותו בפקודה האמורה.

מנואל טרכטנברג: אני צריך ללכת לחוץ וביטחון, אז בואו נדון בעניין האגרה.

זהבה גלאון: בבקשה, חבר הכנסת טרכטנברג.

זהבה גלאון: גפני אמר – כשנגיע לסעיף.

מנואל טרכטנברג: הסכומים האלה, הבעיה היא עם 2%, כי זה הרי מסכום הגיוס, ואז בעצם יש טענה שבעיניי עושה שכל, שזה פוגע מאוד בכדאיות של כל הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: אני מציע שנשמע את הטענות, ואני אתייחס לדברים.

<יוסי מאירי: שלום.

<יוסי מאירי: יוסי מאיר, אחד מהמייסדים של הדסטארט ופנדיט.

<יוסי מאירי: אנחנו עובדים בשיתוף עם הרשות על הנייר הזה המון זמן.

<יוסי מאירי: קודם כל אני רוצה לומר שעברנו כברת דרך חיובית וטובה עם הרשות, והם היו קשובים, ואנחנו מברכים על כך – לכל אורך הדרך.

<יוסי מאירי: יש מספר דברים בהצעת התקנות שמנוסחים בנושא האחריות, נגיד- היה תיקון, אבל הוא לא תוקן בחלק מהסעיפים, כלומר יש שם עדיין ניסוחים שלא תוקנו.

מנואל טרכטנברג: דבר על האגרה, כי אני יוצא.

<יוסי מאירי: זה 2% שמחושבים מלמעלה.

<יוסי מאירי: בסוף פלטפורמה כמונו או אחרת מחשבת את עמלת הגיוס.

<יוסי מאירי: היא לוקחת ביס קטן, ואנחנו חושבים שזה צריך להיות ממה שאנחנו לוקחים, העמלה.

<יוסי מאירי: אם אתם עדיין הולכים עם ה-2%, תחשבו שה-2% הזה הוא גם 2% ממי שיגייס 100,000 שקל או 200,000 שקל או 300,000 שקל, וזה נוגע כבר ב-10,000 שקל מינימום, אז אנחנו מגיעים לעלויות ריבית שמאוד-מאוד גובלים בריביות הכפלה שאינן סבירות.

<יוסי מאירי: 2% מלמעלה זה מדד שאינו סביר לקחת.

<שמואל האוזר: בגלל המינימום.

<יוסי מאירי: גם בגלל המינימום אבל גם, ברגע שאתה נכנס למעלה, אפשר לשים קאפ שמתייחסים אליו, אבל 2% מגיע למצב של גיוסים – יכול להיות שלא כדאי להם.

<יוסי מאירי: אנחנו לוקחים 1.5%.

<יוסי מאירי: הרשות לוקחת 2%.

<יוסי מאירי: תוסיף על זה נאמן ועלויות נוספות – יש פה פער של אג"חים או של עסקאות חוץ, שכבר לא כלכלי לבוא למסלול הזה לגייס.

זהבה גלאון: בבקשה.

<יוסי עדס: יוסי עדס, מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה.

<יוסי עדס: המודל הזה שבוצע כאן עם ה-2% ומינימום 10,000 שקל הופך את הישימות של כל הפרויקט הזה בספק, בפרט לגבי הסכומים של עד מיליון או 3 מיליון שקל.

<יוסי עדס: לגבי הסכומים, אני רוצה להדגיש שמרבית העסקים הקטנים, ההלוואות שניתנות היום בקרן בערבות מדינה הן באזור 300,000 שקל בממוצע, כלומר הרבה מאוד עסקים קטנים שרוצים לקחת הלוואת של 100, 200,000 שקל, הפרויקט הזה הופך ללא ישים בכלל, כי הלוואה של 100,000 שקל, רק האגרה של הרשות לניירות ערך היא 10% מההלוואה, כך שעל זה נוסיף 5%, 8% – הגענו קרוב ל-20% ריבית, וזה הופך את הנושא הזה ללא ישים בעליל, כך שזה מתחלק - עבור העסקים הקטנים הפרויקט הזה אינו רלוונטי, ועבור העסקים הקצת יותר גדולים, שהסכומים שמדובר כאן עד מיליון ו-3 מיליון זה מטיל את זה בספק באגרה של 2% מתוך סכום הגיוס.

מנואל טרכטנברג: אני מציע שתגיב, ואז אני אגיד את הדברים.

משה גפני: בבקשה.

<שמואל האוזר: דיברת על הסכום הגבוה, על קאפ.

<שמואל האוזר: על אילו סכומים?

מנואל טרכטנברג: אני אציע הצעה.

מנואל טרכטנברג: זה משני הכיוונים – מלמעלה ומלמטה מטיל בספק.

מנואל טרכטנברג: אני גלגלתי מספרים בראש, וזה מטיל בספק את כל הדבר הזה, וזה חבל מאוד, כי אנחנו רוצים שזה יקרה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מבינים את הצורך שלך הרשות לכסות את ההוצאות.

מנואל טרכטנברג: אז נתחיל מלמטה.

מנואל טרכטנברג: 10,000 – שמענו את הדברים בפרק ההלוואות, אבל זה לא הלוואות – בסכומים היותר נמוכים זה הורג את זה.

מנואל טרכטנברג: אני מציע שם לרדת ל-5,000 שקל כמינימום.

משה גפני: מה ההצעה שלכם?

מנואל טרכטנברג: 10,000.

מנואל טרכטנברג: ומלמעלה להגביל את זה על 50,000, ולמה – כי זה אומר 2% מ-2.5 מיליון.

מנואל טרכטנברג: בעצם זה אומר, ש-4 מיליון זה הקאפ ממשקיע מוביל, ואז זה נותן לך טווח בין ה-5,000 ל-50,000, שזה חל על 2% עד 2.5 מיליון, ואז אתה כבר לא.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שזה יהפוך את זה אולי לרנטבילי.

<יואב להמן: אני לא מבין למה עושים את הקנס הזה, ונותנים צ'ופר לבנקים.

<יואב להמן: אני אומר שלהחיל כאלה קנסות על עצם הפנייה לפלטפורמה, זה פשוט מוליך את כולם לבנק, ששם יש הרבה פחות בלבול מוח, ואת הריבית זה מייקר באופן אוטומטי.

<יואב להמן: ברור לחלוטין שדבר כזה לא יכול לחול עלינו, שאנחנו רוצים לתת את ההלוואות ללא ריבית.

משה גפני: עזוב.

<יואב להמן: גם בכללי אתם עושים טעות שאתם פשוט נותנים תחרות לא שווה, או לא מאפשרים לעסקים הקטנים לקבל הלוואות חוץ בנקאיות.

<יואב להמן: לענייננו אני מבקש להציע נוסח אחר.

<שרה קנדלר: אנחנו באגרות עכשיו.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב-ראש, אני צריך להיות בדיון בוועדה לתקציב הביטחון.

מנואל טרכטנברג: הצעתי הצעה, ואני מבקש לשמוע את התגובה של היושב-ראש.

<שמואל האוזר: אנחנו צריכים להבין, שהרשות עצמה לא נסמכת על התקציב הממשלתי, והיא לוקחת את זה מהגופים המפוקחים.

<שמואל האוזר: בכל פעם שאנחנו מפקחים על גוף כלשהו, והוא, אם אנחנו מורידים מהעלות של הפיקוח, הפירוש הוא שמישהו אחר, וזה לא הממשלה אלא זה גופים אחרים, ויש פה סוג של סבסוד צולב.

<שמואל האוזר: יחד עם זאת, כיוון שאנחנו מייחסים חשיבות להקים – אנחנו באים מהמקום של פטור.

<שמואל האוזר: צריך לזכור - היום כל עלויות הרגולציה מושתות עלינו, ואנחנו חושבים שזה מסלול נכון.

<שמואל האוזר: תזכרו גם, שבסוף צריך לפקח, ומדוע יש לזה חשיבות – כל המיזמים הללו, זה מיזמים שאדם קם בבוקר, ואומר: יש לי רעיון, והוא מפרסם באינטרנט.

<שמואל האוזר: עד היום אסור היה לו.

<שמואל האוזר: עכשיו יהיה לו מותר.

<שמואל האוזר: בהנחה שהכול כשר, אחוז הכישלונות יהיה גבוה מאוד.

<שמואל האוזר: הרבה אנשים יפסידו את כספם.

<שמואל האוזר: יכול להיות גם מקרים לא כשרים.

<שמואל האוזר: ואז ישאלו, מאיפה אתם נמצאים?

<שמואל האוזר: הפיקוח שלנו הוא מאוד לייט, כדי להוריד.

<שמואל האוזר: על זה אנחנו מדברים.

משה גפני: לא נחזור על כל הדיון.

זהבה גלאון: אז איך אתה מתמודד עם הטענה, שזה נותן עדיפות לבנקים?

משה גפני: מה היתה הצעתכם המקורית מבחינת האגרות?

<שמואל האוזר: 2% מהסכום המגויס בלי מקסימום ועם מינימום של 10,000 שקל.

משה גפני: 10,000 שקל, 2% ללא הגבלה, זה יכול להיות עד מיליארד.

<שמואל האוזר: עד 6 מיליון.

<שמואל האוזר: אי-אפשר יותר.

משה גפני: ההצעה שלך היא 5,000 ולא 10,000.

מנואל טרכטנברג: נכון, ומקסימום של 50,000 אלף, והוא בהלוואה של 2.5 מיליון.

משה גפני: ואתם מסכימים להצעה הזאת?

משה גפני: בקושי, אבל מסכימים?

משה גפני: אני מציע את זה יחד אתו.

משה גפני: הצטרפתי אליו.

<שמואל האוזר: אנחנו נקבל את ההצעה הזאת.

זהבה גלאון: לא קיבלתי תשובה – מה עם ההשגה שהועלתה כאן, שברגע שמקבלים את הדבר הזה, זה נותן עדיפות לבנק?

משה גפני: למה?

<יואב להמן: אני מדבר עכשיו על הלוואות – לא על הפקת מניות.

<יואב להמן: אם אתה מדבר על הלוואה לעסק קטן, שלוקח 50, 80, 100,000 שקל שרוצה לגייס, הוא יכול ללכת לבנק, לגייס את זה בתנאים ובריביות, הוא יכול ללכת לפלטפורמות.

<יואב להמן: אם הן מתחילות בעלות של פלוס 2% או אם זה במינימום פלוס 5,000 שקל, יהיה לו יותר זול ויותר נוח ללכת לבנק.

<יואב להמן: זה עוד אחד מהדברים שחוסמים.

משה גפני: תשובה.

<שרה קנדלר: קודם כל, העלות היא על הפלטפורמה – על רכז ההצעה, ולא על החברה המגייסת.

קריאות: - - -

משה גפני: רגע.

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: תעני.

<שרה קנדלר: כפי שפרופ' האוזר אמר, אנחנו חיים מאגרות.

<שרה קנדלר: הרשות היא לא גוף מתוקצב, וכל גוף מפוקח, ורכז ההצעה הופך להיות גורם מפוקח.

<שרה קנדלר: יש עלות לפיקוח.

<שרה קנדלר: לכן יש האגרה הזאת.

<שרה קנדלר: היא לא קשורים לבנקים; הבנקים פועלים בדרכים אחרות, ואין דרך אחרת.

זהבה גלאון: אבל אם אני עכשיו רוצה לעשות מהלך, אין סיכוי שאבוא למהלך הזה.

זהבה גלאון: לא תהיה לי ההלוואה- - -

<שמואל האוזר: יש לך סיכוי, כי כשבנק ילך לתמחר אותו – אני לא מסכים עם חברי יואב להמן – הוא יגבה ממנו, אם בכלל הוא ייתן לו הלוואה, הוא יגבה ממנו מחיר יותר גבוה.

<שמואל האוזר: ויודע מה?

<שמואל האוזר: אם הוא מקבל מהבנק מחיר טוב יותר, שילך לבנק.

<שמואל האוזר: חד-משמעית.

<שמואל האוזר: מה שיקרה – הוא יבוא לאותה פלטפורמה, כי רק שם הוא יכול לגייס את הכסף, וזה הכול עניין של מחיר.

<שמואל האוזר: לכן גם ההצעה שהוצעה פה, מורידה באופן משמעותי את העלויות.

<שמואל האוזר: אני מקבל.

משה גפני: בבקשה.

<עדו שטסל: שמי עדו שטסל, ואני יזם.

<עדו שטסל: בסופו של דבר, כשאנחנו בודקים את הנושא של המיסוי ושל האגרות למיניהן באופן חותך הכול – לא רק 2% אלא כמכלול שלם – גם על ה-100,000 שקל בהתחלה, גם על ה-50,000 שקל השנתיים שהם משלמים – כל הדברים הללו כמכלול שלם זה באמת מגביל, וה-2% להסתכל עליו כיחידת קצה זה בעייתי באמת.

<עדו שטסל: ה-2% לפיקוח זה דבר חיובי, כשהם באים לבדם.

<עדו שטסל: לא יכולים להסתכל כתוספת על מע"מ ותוספת על מס חברות ותוספת על כל הדברים שמשיתים על הפלטפורמות עצמן.

<עדו שטסל: אם אנחנו מסתכלים על ניתוחים של פלטפורמות כאלה שהיו בעולם, בחמש השנים האחרונות כמעט בכל העולם המערבי – לפחות ב-OECD – הכניסו את הרפורמה הזאת בצורות הללו.

<עדו שטסל: כמעט בכולן היו תקלות של עודף רגולציה במובן של המיסוי ושל אלה שהשיתו את העלויות שעולה להקים את הפלטפורמה הזאת, וכמעט בכולן ברגע שהפחיתו את הדברים הללו, השימוש בפלטפורמות עלה במאות אחוזים.

<עדו שטסל: מאות אחוזים.

<עדו שטסל: דוגמה לכך היא צרפת, ודוגמה לכך היא דנמרק, דוגמה הפוכה – שבה הקשיחו את זה – הכניסו לשם חברות זרות.

<עדו שטסל: כל המקומות האלה בסופו של דבר יוצרים קרקע פורייה או לכישלון הפלטפורמות המקומיות או לכישלון כל הרפורמה עצמה.

<עדו שטסל: מבחינתי, אם הנקודה של 2% היא קריטית לפיקוח, אני מסכים – צריך פיקוח, אבל צריך לתת הטבה כלשהי ממקור אחר – אולי שיחשיבו אותנו כמו שמחשיבים בתי השקעות ו-VC למיניהן שמקבלות זיכוי על מע"מ, או לתת לנו הטבות ברישום.

<עדו שטסל: איפשהו צריך לבוא לקראת היזמים עצמם.

זהבה גלאון: מה שאתה מבקש לא עומד על הפרק.

<עדו שטסל: זו בדיוק הנקודה – שאם יש צורך בהכרח בפיקוח- - -

משה גפני: אני שואל לגבי סכומי האגרות.

<עדו שטסל: אני אומר – כשמסתכלים על האגרות כמכלול שלם, הן בלתי-אפשריות לעמוד בהן.

<עדו שטסל: זה יוצא בטוטאל השנתי שאתה משלם קרוב לחצי מיליון שקל.

משה גפני: אם זה יהיה 2,000 שקל מכל סכום, כלומר אם זה סכום נמוך, זה יהיה נמוך ולא יותר מ-50,000 שקל?

משה גפני: כלומר אם אתה 100,000 שקל, אתה תשלם 2,000 – זה בסדר?

<עדו שטסל: במקום ה-100,000 ההתחלתיים?

משה גפני: כן.

משה גפני: אם אתה גדול – אתה גדול.

משה גפני: אם אתה קטן – שלם פחות.

<עדו שטסל: זה מאזן בסופו של דבר.

משה גפני: אז אני מציע את זה, שזה יהיה 2% מכל סכום ולא יותר מ-50,000 שקל.

משה גפני: בבקשה, אדוני.

<אליעזר גרוספלד: שמי אלי גרוספלד.

<אליעזר גרוספלד: אני מנכ"ל של פלטפורמה שנקראת פאנדינג סיטס, קיימת באוויר, עוסקת בפרויקטים רפואיים, בעיקר עם בתי חולים ישראליים, מנביטה כל מיני פרויקטים בעולם הזה, שגם תורמת לרפואה באמת ולקידום של פרויקטים שאחרת לא צומחים.

<אליעזר גרוספלד: אני רוצה רק אספקט אחד – צריך להיזהר לא לשפוך את התינוק עם המים.

<אליעזר גרוספלד: יש היום אלטרנטיבה לגייס כספים דרך פלטפורמות שלא עובדות בישראל.

<אליעזר גרוספלד: לדעתי, ה-2% יגרום לכך שהפלטפורמות האלה כולן יברחו, כולל אנחנו, כי אי-אפשר לעבוד בעלויות האלה.

זהבה גלאון: מה שגפני הציע?

<אליעזר גרוספלד: לגבי מה שגפני הציע, אני חושב שזו הצעה מצוינת.

<אליעזר גרוספלד: אני עדיין 50,000 שקל בסכומים קטנים – תהיה בעיה.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: הוא מסכים לזה.

<מעין מלצר: מעין מ"הד סטארט".

<מעין מלצר: אני חושב שראשית, נדיב מה שעשיתם, וגם יש לכם הנחה בתקנות לשנתיים הראשונות, ואני מניח שנדון בזה עוד בהמשך.

<מעין מלצר: הפתרון הכי אידיאלי, אני חושב, זה לקחת – מה שיוסי הציע – אחוזים ממה שהפלטפורמה לוקחת מאותו יזם, מתוך הבנה שהפלטפורמה רוצה לקחת מהיזם כמה שאפשר.

<מעין מלצר: שהרשות תיקח.

<מעין מלצר: זה הופך את העסק להרבה יותר מסובך בחשבונאות ובגבייה.

<מעין מלצר: אנחנו חיים עם הכול.

משה גפני: זאת ההצעה שנמצאת על סדר-היום שעליה נצביע, שזה יהיה 2% מכל סכום עד 50,000 שקל.

משה גפני: אם אפשר להמשיך להקריא.

פרק ג: ניירות הערך המוצעים.

פרק ג: 14.

פרק ג: החברה המציעה תציע ניירות ערך שהם מניות או איגרות חוב בלבד.

פרק ג: תמורת ההצעה.

פרק ג: 15(א) סכום התמורה המרבי בהצעה אחת או במספר הצעות של החברה המציעה במהלך תקופה של 12 חודשים עוקבים, לא יעלה על ארבעה מיליון שקלים חדשים; (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), קיבלה החברה המציעה דוח בדיקה אחד לפחות בגין ההצעה המבוצעת באמצעות רכז הצעה, במהלך השנה הקודמת למועד ההצעה, יתווסף לסכום התמורה המרבי האמור בתקנת משנה (א) סכום של מיליון שקלים חדשים.

פרק ג: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (א), השתתף משקיע מוביל אחד לפחות בהצעה כמפורט בתקנה 17, יתווסף לסכום התמורה המרבי האמור בתקנת משנה (א) סכום של מיליון שקלים חדשים.

פרק ג: (ד) תקנות משנה (א) עד (ג) יחולו על החברה המציעה וכל תאגיד נשלט, אלא אם כן עסק התאגיד הנשלט בתחום פעילות השונה מהותית מזה של החברה המציעה.

פרק ג: (ה) בחישוב סכום התמורה המרבי כאמור בתקנות משנה (א) עד (ג), יובאו בחשבון סכומי אגרות חוב שהוצעו בהצעה לפי תקנות אלה וטרם נפרעו.

פרק ג: תמורה ממשקיע בודד.

פרק ג: 16(א) סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל לעניין סעיף 15ב(4א)(ג) לחוק, הוא 10,000 שקלים חדשים בהשקעה בודדת, ובלבד שבכל תקופה של 12 חודשים עוקבים, לא יעלה סכום התמורה האמורה מאותו משקיע במספר הצעות על 20,000 שקלים חדשים.

פרק ג: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) - (1) סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל, שהכנסתו השנתית עולה על 350,000 שקלים חדשים ואינה עולה על 750,000 שקלים חדשים, לא יעלה סכום התמורה האמורה מאותו משקיע בהצעה אחת או במספר הצעות אחרות בכל תקופה של 12 חודשים עוקבים, על 30,000 שקלים חדשים; (2) סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל, שהכנסתו השנתית עולה על 750,000 שקלים חדשים ואינה עולה על 1,200,000 שקלים חדשים, לא יעלה סכום התמורה האמורה מאותו משקיע בהצעה אחת או במספר הצעות אחרות בכל תקופה של 12 חודשים עוקבים, על 5% מהכנסתו השנתית.

פרק ג: (ג) לעניין תקנה זו - (1) "הכנסה שנתית" – לפי אישור רואה חשבון המאשר כי גובה הכנסתו של משקיע בודד שאינו משקיע מוביל, עונה על אחת האפשרויות המנויות בתקנת משנה (ב)(1) עד (2); (2) "משקיע בודד" – יחיד ויראו יחיד ובני משפחתו הגרים עמו או שפרנסת האחד על האחר, כיחיד; (3) בחישוב סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד כאמור בתקנות משנה (א) עד (ב), יובאו בחשבון סכומי אגרות חוב שהוצעו בהצעה לפי תקנות אלה וטרם נפרעו; (4) תקנה זו לא תחול על משקיע מהסוג שנקבע בתוספת הראשונה לחוק, ובלבד שלפני כל מועד ביצוע רכישה על ידו, נתן את הסכמתו בכתב לכך שמתקיימים בו התנאים המנויים בתוספת הראשונה לחוק וכי הוא מודע למשמעות היותו בגדר משקיע הכלול בתוספת האמורה ומסכים לכך; השקעה של משקיע מוביל.

פרק ג: 17.

פרק ג: ההצעה למשקיע המוביל ורכישת ניירות הערך על ידו יהיו בתנאים שווים להצעה הנעשית לכלל המשקיעים ולרכישה על-ידם; אולם, רשאי המשקיע המוביל לקבל מהחברה המציעה או מבעלי מניותיה זכויות עודפות במחיר המניות או בריבית באיגרת החוב, בשיעור שאינו שונה באופן מהותי מהתמורה המוצעת לכלל המשקיעים, ובלבד שזכויות אלה יפורטו בפרטי ההצעה לפי תקנה 20.

פרק ג: דרכי ההצעה.

פרק ג: 18(א) הצעה תיעשה לאחר קבלת אישורו של רכז ההצעה כי מתקיימים כל תנאי ההצעה לפי תקנות אלה.

פרק ג: (ב) רכז ההצעה יפרסם באתר האינטרנט את ההצעה, מסמכים ומידע כאמור בתקנה 20.

פרק ג: (ג) רכז ההצעה לא יקבל הזמנות לפני תקופת ההגשה או לאחר סיומה.

פרק ג: (ד) למזמין ניירות הערך תינתן אפשרות לבטל את הזמנתו ולחברה המציעה תינתן אפשרות לבטל את הצעתה עד תום תקופת ההגשה; ביטלו המזמין או החברה המציעה את ההזמנה או ההצעה, לפי העניין, יחזיר רכז ההצעה למזמין, תוך שבעה ימים מיום הביטול, כל סכום ששילם בעד ההצעה.

פרק ג: (ה) כספי המזמינים בעד ההצעה יופקדו בחשבון נאמנות נפרד על שמו של רכז ההצעה בתאגיד בנקאי, ורכז ההצעה ישקיעם באופן שיאפשר שמירת הקרן ועשיית פירות באחד מאפיקי ההשקעה האמורים בתקנת משנה (ו), עד העברתם לחברה המציעה או החזרתם למזמינים לפי העניין; בכספים שיוחזרו למזמינים לפי תקנות אלה, יכללו הקרן והפירות שהצטברו בחשבון הנאמנות, כאמור בתקנת משנה זו, עד מועד החזרתם בפועל; רכז הצעה לא יעשה שימוש בכספי המזמינים להצעות אחרות או לעצמו.

פרק ג: (ו) מבלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (ה), רכז ההצעה ישקיע את כספי המזמינים באחד מאלה בלבד: (1) איגרות חוב שהנפיקה המדינה שמועד פרעונן בתוך שנה; (2) פיקדונות בנקאיים הנקובים במטבע חוץ או הצמודים למטבע חוץ; (3) פיקדונות בנקאיים בשקלים חדשים צמודי מדד ונושאי ריבית או נושאי ריבית בלבד; (4) קרן כספית כהגדרתה בתקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים), התשנ"ה-1994.

פרק ג: תנאי ההצעה.

פרק ג: 19.

פרק ג: ההצעה תיעשה בהליך תקין והוגן.

פרק ג: מסמכים ומידע שיצורפו להצעה.

פרק ג: 20(א) להצעה לפי תקנות אלה, יצורפו המסמכים האלה וייכלל בה מידע זה: (1) כמות ומחיר ניירות הערך המוצעים או השיטה לקביעת מחירם; (2) תום תקופת ההגשה; (3) סכום הגיוס; (4) יעוד התמורה, ובכלל זה תכניות ההשקעה ויתר היעדים שלהשגתם נועדה תמורת ניירות הערך המוצעים, הסכומים הנדרשים להשגתו של כל אחד מן היעדים ולוח הזמנים הדרוש להשגתו של כל אחד מן היעדים; הסכומים יהיו לפי רמת המחירים בתאריך ההצעה; (5) דרכי התקשרות עם החברה המציעה; (6) דוח בדיקה, אם ניתן, ומועד קבלתו; (7) מידע בדבר הצעות קודמות שביצעו החברה המציעה ותאגידים נשלטים, לרבות מידע בדבר הצלחת ההצעות, סכומי תמורת ניירות הערך שגויסו, סוג ניירות הערך שהוצע, הזכויות שהוצמדו להם ומידת העמידה בפועל בחובותיהם; (8) מסמכי ההתאגדות של החברה המציעה והסכמים בין בעלי השליטה או בעלי העניין בחברה המציעה; (9) – יש פה תיקון - דוחות כספיים אחרונים ודוח דירקטוריון אחרון כפי שחברה פרטית חייבת בעריכתם או בהצגתם;

<אייל לב-ארי: נלך קצת אחורה – תמורת ההצעה – המרווחים, במקור זה היה מיליון, ועכשיו נהיו יותר מרווחים, הם נהיו יותר גדולים.

<אייל לב-ארי: אתם חיים עם המרווחים האלה?

<שמואל האוזר: כן, זה 4, 5, 6 מיליון.

<אייל לב-ארי: בסדר.

<אייל לב-ארי: אבל המיליון והמיליון הם בעקבות חוות דעת, משקיע מוביל.

<אייל לב-ארי: זה מראה שההשקעה היא יותר רצינית.

<שרה קנדלר: מההערות שקיבלנו הבנו שהרבה מאוד הצעות יהיו בלי חוות דעת, ולכן עשינו את ההגדלה המרבית בעניין הזה.

<שרה קנדלר: (10) תיאור ההתפתחויות המשמעותיות שחלו מעת שפורסמו הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון האמורים בפסקה (9); (11) תכנית עסקית עדכנית של החברה המציעה שתכלול הסבר להיקף המימון הנדרש להערכת החברה המציעה, לשם השגת אבני דרך צפויות ב- 12 החודשים העוקבים למועד ההצעה, ואת מקורות המימון הצפויים לשם כך.

משה גפני: בבקשה, הערה.

<שרה קנדלר: זה היה הנמוך מביניהם, אז אני לא מבינה למה אתה רוצה את זה חזרה.

<יוסי מאירי: ה-100,000 נעלם.

<שרה קנדלר: נכון, אבל זה לפי הנמוך.

<שרה קנדלר: אין לי בעיה להחזיר את זה לנוסח הקודם.

<שרה קנדלר: אייל, אתה רואה?

<שרה קנדלר: ב-ב2.

<שרה קנדלר: 5% מהכנסתו השנתית או על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך מביניהם.

<אייל לב-ארי: בסדר, לפי הנמוך.

<יוסי מאירי: ולגבי שהפלטפורמה צריכה להפקיד את ההשקעות בנאמנות שהן נושאות ריבית, דנו בנושא הזה, והסברנו שברגע שאנחנו פלטפורמה, שמים את הכסף בנאמנות נושאת ריבית, צריכים לחזור לאותו משקיע, אנחנו חייבים להעביר אותו תהליך של איסור הלבנת הון.

<שרה קנדלר: איסור הלבנת הון יהיה לכם תהליך בכל מקרה, גם אם כן וגם אם לא.

<יוסי מאירי: אין בעיה, אבל תנו פטור של חודש, חודשיים, שהכספים נמצאים, כי אם אדם השקיע 100,000 שקל, ואני צריך להעביר אותו איסור הלבנת הון על זה שהחזקתי לו את זה- - -

<שרה קנדלר: כשנגיע לוועדת חוקה עם צו איסור הלבנת הון, תטען את זה, כי זה לא לפה כרגע.

<יוסי מאירי: אבל את מבקשת ממני לשים את זה בפיקדון, וברגע שאני אעשה את זה, הוא יפסיד כסף ולא ירוויח, כי אני עושה לו תהליך של איסור הלבנת הון על רווח של 3 שקלים על 100,000 שקל, שזה 0.0 משהו ריבית.

<יוסי מאירי: אני צריך לעשות לו איסור הלבנת הון?

משה גפני: לכן מה אתה מבקש?

<יוסי מאירי: פטור של חודשיים.

<יוסי מאירי: זה שהוא נמצא בנאמנות, שחודשיים- - -

משה גפני: היא לא מוסמכת לתת פטור.

משה גפני: היא צודקת.

משה גפני: צריך ללכת לוועדת החוקה.

<מעין מלצר: היא דורשת להפקיד את זה במשהו נושא ריבית.

<מעין מלצר: אחת שזה נושא ריבית, התהליך היום – לא יודע מה יהיה אחר כך – היום אנחנו צריכים לזהות משקיע-משקיע – להחתים אותו- - -

משה גפני: המסלול הזה - בין כה וכה.

<שרה קנדלר: זה לא קשור לריבית או לא ריבית.

<מעין מלצר: זה קשור.

<מעין מלצר: יש הבדל בין זיהוי לבין לתת לו רווח, בעלות שלנו.

משה גפני: אל"ף, אתם צודקים.

משה גפני: הכול בסדר.

משה גפני: אנחנו חיים במדינה כזאת היום.

משה גפני: אני סובל מהעניין הזה עם מלחמות עולם.

משה גפני: איסור הלבנת הון נהיה פה דבר שאנחנו מדינה שמתחילים להידמות לקוריאה הצפונית.

משה גפני: אתה צודק, זה לא רלוונטי.

משה גפני: צריך ללכת לוועדת החוקה – היא צודקת.

משה גפני: שם המלחמות.

משה גפני: אני מנהל על זה קרבות.

<מעין מלצר: אני חושב שאדם מעדיף לא לחתום על FATCA, ושהכסף שלו לא יישא ריבית באג"ח ממשלתי חודשיים.

משה גפני: מה לא לחתום?

<מעין מלצר: יש טפסים של הרשות האמריקאית, שצריך להחתים אותו.

משה גפני: זה לא הנושא.

משה גפני: אתם צודקים 100%.

משה גפני: אני אתכם לגמרי.

משה גפני: זה לא רלוונטי.

משה גפני: בסוף זה יתפוצץ פה.

משה גפני: גם סיפור ה-FATCA יתפוצץ, גם איסור הלבנת הון.

משה גפני: כל האזרחים הפכו להיות מלביני הון, ועובדים על ארצות הברית.

<מעין מלצר: רק לראות שהבנו קודם – לפי מה שסיכמנו, מי שמרוויח יותר מ-750,000 בשנה יכול להשקיע 100,000 שקל?

<מעין מלצר: כי זה מה שאנחנו - - -

<שרה קנדלר: כן, הוספנו את זה.

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: (12) התקיימותן של נסיבות לפי סעיף 27(ג) לחוק הייעוץ, ניהול הליכי פירוק או כינוס נכסים לפי פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ"ג-1983, או הליכים לפי סעיף 350 לחוק החברות כנגד החברה המציעה ונושאי משרה בה; (13) פירוט בדבר מגבלות וסיכונים הכרוכים בהיענות להצעה ובכלל זה - (א) הסיכונים הכרוכים ברכישת ניירות הערך בין היתר עקב הסיכון לחדלות פירעון של החברה המציעה, אפשרות אובדן כספי ההשקעה כולה, עקב היות המשקיעים בעלי מניות מיעוט, או עקב פעולות החברה המציעה או בעל השליטה בה, לרבות דילול כתוצאה מגיוסים עתידיים, מכירת השליטה בחברה המציעה, מכירת נכסים מהותיים של החברה המציעה או עסקאות אחרות עם בעלי עניין; (ב) תינתן אזהרה בולטת לעין שבה יצוין כי: "ההצעה אינה כפופה לדיני ניירות ערך ודיני החברות החלים על חברה המציעה ניירות ערך לציבור, רשות ניירות ערך לא נתנה אישור לפרסום מסמך ההצעה ולא בדקה אותו, והחברה לא תהיה כפופה לאחר ביצוע ההצעה להוראות גילוי וממשל תאגידי שנועדו להגן על המשקיעים בה ולפיקוח על ידי רשות ניירות ערך."; (ג) תיאור מגבלת הסחירות של ניירות הערך המוצעים ואי רישומם למסחר בבורסה; (ד) תיאור אופן השגת התשואה בעד ההשקעה והמגבלות הכרוכות בכך; (ה) בהצעה בה צורף דוח בדיקה, תינתן אזהרה בולטת לעין שבה יצוין כי "דוח הבדיקה אינו מעיד על סיכויי הצלחת ההצעה או החברה המציעה, ואין לראות בו המלצה לרכוש את ניירות הערך המוצעים"; (ו) אזהרות נוספות כפי שתורה הרשות; (14) אפשרות ביטול ההזמנה והמנגנון לביטול כאמור בתקנה 18(ד); (15) מבנה הבעלות ומבנה ההון בחברה המציעה ותיאור השקעות בה ובכלל זה - (א) שמו של בעל השליטה בחברה המציעה; אם אין בחברה המציעה בעל שליטה, יצוינו שמות חמשת בעלי שיעור ההחזקה הגבוה ביותר במניות החברה המציעה מבין בעלי המניות; (ב) פרטים לגבי דירקטוריון החברה המציעה ומנהלה הכללי וכן אם הורשעו בעבירות כאמור בסעיף 226 לחוק החברות וטרם חלפה התקופה שנקבעה באותו סעיף או אם מדובר בקטין, פסול דין, מי שהוכרז פושט רגל כל עוד לא הופטר וכן תאגיד שהחליט על פירוקו מרצון או שניתן לגביו צו פירוק; (ג) ההשקעות בהון החברה המציעה שבוצעו בשנתיים האחרונות וכל עסקה מהותית אחרת שעשה בעל עניין בחברה המציעה במניות החברה,

<שרה קנדלר: תוך ציון סכום העסקה, אם ידוע לחברה המציעה; (ד) האם צפויות השקעות נוספות או שקיימות התחייבויות להשקעות נוספות בחברה המציעה; (16) התקשרות של החברה המציעה עם בעל השליטה, נושא משרה בה או עם אדם אחר שלבעל השליטה או לנושא משרה בחברה המציעה יש בה עניין אישי כהגדרתו בחוק החברות; (17) מגבלות שהחברה המציעה נטלה על עצמה במטרה להקנות הגנות לציבור בעלי ניירות הערך בה, לרבות מגבלות בנושאים המפורטים להלן; לא נקבעו מגבלות בעניין מהעניינים האמורים, יצוין הדבר במפורש: (א) התקשרויות עם בעלי מניות, נושאי משרה בחברה המציעה וקרוביהם; (ב) תחום פעילותה של החברה המציעה; (ג) סוגי ניירות הערך שתהיה החברה המציעה רשאית להנפיק בעתיד; (ד) זכות השתתפות בגיוסים עתידיים של החברה המציעה; (ה) מגבלות בביצוע חלוקה כהגדרתה בחוק החברות; (18) בהצעה שמשתתף בה משקיע מוביל, פרטים לעניין המשקיע המוביל, לרבות - (א) זהות המשקיע המוביל; (ב) פירוט התנאי שבשלו הוא עונה על הגדרת משקיע מוביל; (ג) ניסיון שרכש המשקיע המוביל בתחום ההשקעות מסוג זה; (ד) סכום התמורה שיתקבל מאת המשקיע המוביל ושיעורו מתוך סכום ההשקעה הכולל בחברה המציעה; (ה) הסדרים בין המשקיע המוביל לחברה המציעה, כאמור בתקנה 17; (19) פרטים לעניין רכז ההצעה, לרבות - (א) זהות רכז ההצעה, ואישור רישומו במרשם הרכזים; (ב) התמורה המשולמת לרכז ההצעה בעד ההצעה.

<שרה קנדלר: (ב) ביקשה החברה המציעה לשנות פרט מפרטי ההצעה לאחר פרסומה ולפני גמר תקופת ההגשה, תדווח על כך באתר האינטרנט ואולם, אם מדובר בשינוי פרט מהותי מפרטי ההצעה המנויים בפסקאות (1), (4), (6), (15) עד (19) לתקנת משנה (א), יראו את ההצעה כהצעה חדשה, ויהיה על המזמינים לאשר מחדש את הזמנתם.

<שרה קנדלר: חתימה.

<שרה קנדלר: 21.

<שרה קנדלר: על ההצעה ועל דיווחי החברה המציעה, יחתמו בשם החברה המציעה, יושב ראש הדירקטוריון והמנהל הכללי של החברה המציעה.

<שרה קנדלר: תמורת ההצעה.

<שרה קנדלר: 22. (א) רכז ההצעה לא יעביר את כספי התמורה לחברה המציעה בטרם יתקיימו כל אלה: (1) רכז ההצעה מילא את חובותיו לפי תקנה 5; (2) הסתיימה תקופת ההגשה; (3) התקבל מלוא סכום הגיוס; (4) כז ההצעה העביר למזמינים סכומים לפי תקנת משנה (ג).

<שרה קנדלר: (ב) חלפה תקופת ההגשה כפי שצוינה בהצעה, ולא הוגשו הזמנות, עד סכום הגיוס, יחזיר רכז ההצעה למזמינים, תוך שבעה ימים מתום התקופה האמורה, כל סכום ששילמו בעד ההצעה.

משה גפני: בבקשה.

<שוקי יהושע כהן: שמי רו"ח שוקי כהן.

<שוקי יהושע כהן: אני שותף בפלטפורמה למימון המונים.

<שוקי יהושע כהן: אני חושב שבהקשר הזה צריך להתחבר לפרקטיקה הקיימת בעולם מבחינת סכום מינימום וסכום מקסימום להצעה.

<שרה קנדלר: קיבלנו את ההערה שלך, והכנסנו הגדרה של הצעה.

משה גפני: לא היית קודם.

משה גפני: אני שובר את הראש שש שעות עם זהבה גלאון.

משה גפני: ..

משה גפני: הגענו לפתרון.

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: בסעיף ההגדרות, להגדרת סכום הגיוס.

<שרה קנדלר: (ג) עלו ההזמנות שהוגשו על סך כל ניירות הערך המוצעים – (1) יוקצו למזמינים ניירות ערך לפי חלקה היחסי של כל הזמנה מתוך סך כל ניירות הערך המוצעים בהצעה; (2) יוחזר למזמינים שחלק מהזמנתם הושבה ריקם, תוך שבעה ימי עסקים ממועד ההקצאה, כל סכום ששילמו על חשבון ניירות הערך שלא הוקצו להם.

<שרה קנדלר: (3) על אף האמור בפסקה (1), שיעור חלקו היחסי של המשקיע המוביל לא יפחת מ-10% מסכום הגיוס.

<שרה קנדלר: זכות הצטרפות לעסקה למכירת ניירות ערך.

<שרה קנדלר: 23(א) משקיע מוביל ובעל עניין במועד ההצעה שיש בכוונתם למכור ניירות ערך של החברה המציעה יתנו על כך גילוי באמצעות רכז ההצעה, זמן סביר מראש.

<שרה קנדלר: (ב) בהצעה לפי תקנות אלה, תוקנה לכל משקיע זכות הצטרפות לעסקה למכירת ניירות הערך של החברה המציעה שמבצע המשקיע המוביל או בעל עניין במועד ההצעה, בתמורה ובתנאים שווים לתנאים שבהם נמכרים אותו סוג של ניירות ערך; מכירת ניירות הערך לפי תקנה זו, תהיה לפי חלקו היחסי של כל משקיע, לרבות המשקיע המוביל ובעל העניין, בניירות הערך של החברה המציעה.

<שרה קנדלר: (ג) לא יראו מכירה לבן משפחה או לתאגיד בשליטת המשקיע המוביל או בשליטת בעל עניין במועד ההצעה, כעסקה לעניין תקנה זו; בוצעה מכירה לבן משפחה כאמור, תוקנה למשקיעים הזכות לפי תקנת משנה (ב), לגבי בן המשפחה שרכש את ניירות הערך.

<שרה קנדלר: מרשם מחזיקי ניירות הערך ודיווחי החברה המציעה.

<שרה קנדלר: יש לנו פה תיקון.

<שרה קנדלר: (א) רכז הצעה וחברה מציעה שהציעה ניירות ערך לציבור לפי תקנות אלה, יעבירו למחזיקי ניירות הערך של החברה המציעה, על פי בקשתם, פרטים בדבר רישומם במרשם מחזיקי ניירות הערך וכן בדבר שיעור החזקותיהם; רישום כאמור יהיה תנאי לעבירות ניירות הערך, לקבלת דיבידנד ולקבלת זכויות הצבעה.

של זה: חברה מציעה תנהל מרשם של מחזיקי ניירות ערך, לעניין זה מרשם ניירות ערך – או נכניס את זה להגדרות אחר כך – לעניין זה מרשם בעלי מניות כמשמעותו בסעיף 127 לחוק החברות או מרשם אגרות חוב שתנהל החברה, ויירשמו בו הפרטים האמורים בסעיפים 130 עד 131 לחוק החברות, בשינויים המחויבים.

של זה: זה (א).

של זה: (ב) זה ממשיך רגיל – אקריא.

של זה: חברה מציעה שהציעה ניירות ערך לציבור לפי תקנות אלה, תעביר למחזיקי ניירות הערך, באמצעות רכז ההצעה, פרטים אלה: (1) כל מידע שבו חבה חברה פרטית שאינה תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק החברות, בדיווח לרשם החברות; (2) כל מידע ודיווח שהחברה המציעה התחייבה למסור למשקיעים שלה במסגרת ההצעה לפי תקנות אלה; (3) כל שינוי בהחזקות בניירות ערך של בעלי השליטה ונושאי המשרה של החברה המציעה; (4) כל שינוי מהותי בעסקיה.

של זה: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב), חברה מציעה שהציעה ניירות ערך לציבור לפי תקנות אלה, לא תידרש להמשיך להעביר למחזיקי ניירות ערך פרטים כאמור, בהתקיים אחד מאלה: (1) החברה המציעה הפכה להיות תאגיד מדווח; (2) כלל ניירות הערך של החברה המציעה נרכשו במסגרת הליך הדומה במהותו להצעת רכש מלאה או שאיגרות החוב של החברה המציעה נפרעו במלואם; (3) החברה המציעה ביצעה ספירה של מחזיקי ניירות הערך ומהספירה עולה כי מספר המחזיקים כאמור אינו עולה על שלושים וחמישה; לעניין מספר המחזיקים, יימנו בנפרד מי שרכשו ניירות ערך שהם מניות, ומי שרכשו ניירות ערך אחרים; (4) החברה פורקה לפי דין.

של זה: תחילה.

של זה: תחילתן של תקנות אלה - 6 חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

של זה: הוראת מעבר.

של זה: בתקופה של שנתיים מיום התחילה, תעמוד האגרה האמורה בתקנה 11(א)(2) בגובה של מחצית הסכומים הקבועים בתקנה כאמור.

של זה: היתה פה הערה והיה הסעיף הנוסף שרצינו להכניס.

משה גפני: שואל חבר הכנסת מנואל טרכטנברג – הוא לא פה – מה קורה עם המניה אחרי זה?

<שרה קנדלר: אל"ף, יש המרשם כדי שאנשים יוכלו להמשיך לעקוב, והוא יכול- - -

משה גפני: יכולה להיווצר בורסה שנייה?

<שרה קנדלר: לא, אין מגבלת שכירות אלא אם כן הפלטפורמה עצמה תחליט שהיא מפילה.

<שרה קנדלר: התקנות לא מגבילות את השכירות.

משה גפני: בבקשה.

<לימור אדלר: לימור אדלר, יועצת פרלמנטרית לחבר הכנסת טרכטנברג, שנמצא כעת בוועדה אחרת.

<לימור אדלר: חיי המניה – מבחינת שכירות, מדוע הפלטפורמה היא הגוף המוסמך להכריע האם יש למניה- - -

<שמואל האוזר: זה הסכם בין הפלטפורמה לבין החברה המציעה.

<לימור אדלר: ואיך אנחנו מונעים מצב שנוצרת לנו באמצעות פלטפורמה בורסה שנייה, שבה מנהלים מסחר ומניות?

<צפנת מזר: ברגע שתהיה הצעה לציבור של ניירות ערך, גם אם זה לא ייעשה על-ידי החברה המציעה אלא על-ידי גורם אחר, זה יהיה כפוף לדיני ניירות ערך.

<לימור אדלר: זה יהיה כפוף לדין הכללי.

<שרה קנדלר: בדיוק.

<לימור אדלר: תודה.

משה גפני: בבקשה.

<שוקי יהושע כהן: אני מבין שזה מתייחס לסכום המזערי, אבל אין התייחסות לסכום המקסימלי.

<שוקי יהושע כהן: לאור חשיבות הנקודה, אני חושב שכמו כל פלטפורמה ממוצעת בחו"ל, בסופו של דבר יש סכום מסוים שבו חברה מוכנה לגייס, וסכום שאותו אי-אפשר לעבור.

<שוקי יהושע כהן: אני חושב שגם אנחנו צריכים להתאים את עצמנו למה שקיים ולפרקטיקה המקובלת בעולם.

<צפנת מזר: המצב שקבוע כרגע הוא דומה למצב בחברות ציבוריות נכון להיום, שיש דרישה לציין שיש סכום מזערי אם לאו, ומגבלת המקסימום היא מגבלת המקסימום שקבועה בתקנות לגיוס.

<שוקי יהושע כהן: מדובר פה בחברות סטארט אפ.

<שוקי יהושע כהן: זה לא חברות שיכולות לגייס עכשיו סכומים, והם עושים את זה עם חתמים וכדומה.

<שוקי יהושע כהן: מדובר בחברות סטארט אפ, שגובות לעצמן רף מסוים.

<שוקי יהושע כהן: הן לא רוצות להגיע למצב שהם יצטרכו להחזיר את הכסף, כך שאם נניח נקבע סכום של מיליון שקל, ובסופו של דבר גויס 2 מיליון שקל, לפי ההוראות כרגע, אם הבנתי אותן נכון, צריך להחזיר מיליון שקל חזרה.

<שוקי יהושע כהן: אין עם זה בעיה?

<שוקי יהושע כהן: יש הגדרה לסכום המזערי – לא ראיתי הגדרה לסכום המקסימלי.

<קריאה: מה שהתקנון קבע.

<שוקי יהושע כהן: טוב.

<שרה קנדלר: אנחנו צריכים להקריא את הסעיף של הפטור, מה שזהבה דיברה.

<שרה קנדלר: פטור לרכז ההצעה ולהצעות שאינן נושאות ריבית – זו תקנה אחת לפני התחילה.

<שרה קנדלר: הרשות רשאית לפטור רכז הצעה והצעות שנעשות באמצעותו מקיום הוראות תקנות אלה, כולן או מקצתן, בהתקיים כל אלה: (א) ההצעות הן של אגרות חוב שאינן נושאות ריבית; (ב) סכום התמורה המרבי בהצעה אחת או במספר הצעות של החברה המציעה במהלך תקופה של 12 חודשים עוקבים לא יעלה על 100,000 שקלים חדשים; (ג) לעניין תקנה זו, ריבית – כל תמורה הניתנת בקשר עם אגרות החוב המוצעות, שיש בה משום תוספת לקרן, יהיה כינויה אשר יהיה, למעט: (1) עמלות לצורך כיסוי הוצאות תפעול; (2) החזר הוצאות סבירות שהוצאו בשל פיגור בהחזר אשראי; (3) כל סכום המיתוסף לקרן עקב תנאי הצמדה לאחד מאלה: (א) שער החליפין למטבע הישראלי או למטבע אחר שאישר המפקח, שמפרסם בנק ישראל; (ב) מדד המחירים לצרכן או מדד אחר שאישר המפקח, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<שרה קנדלר: לא ניסחתי את זה כל כך מהר – העתקתי את זה מההצעה של משרד האוצר, שהם גם הגדירו פלטפורמה חברתית לעניין חוק ה-P2P.

<שרה קנדלר: זו אותה הגדרה.

זהבה גלאון: יש פה הצעה אחרת, אדוני.

<אמיר שניידרמן: כן, אם אפשר להוסיף להצעה שהוצעה – בכל זאת, שהוראות תקנות אלה לא יחולו על בקשה להלוואה ללא ריבית.

משה גפני: אני לא מסכים.

משה גפני: אנחנו הגענו להצעת פשרה.

משה גפני: אני לא פותח את זה מחדש.

זהבה גלאון: אבל תשמע רגע.

משה גפני: אבל הגענו להסכמה.

משה גפני: לא יחול – המשמעות של העניין, שיחול החוק.

משה גפני: בבקשה.

<אמיר שניידרמן: אתחיל מההתחלה , ברשותך?

משה גפני: נראה לי שאנחנו מתחילים מההתחלה.

<אמיר שניידרמן: הוראות תקנות אלה לא יחולו על בקשה להלוואה ללא ריבית של תאגיד המוגשת באמצעות רכז הצעה שסכומה לא עולה על 300,000 שקל, ויש פה עניין – סכום משמעותי – ולא יראו בה כהצעה לציבור, לרכוש ניירות ערך או כנייר ערך.

קריאות: לא.

משה גפני: אני לא מסכים.

משה גפני: פרופ' האוזר, אני מפא"יניק מצוי... מגיעים להסכמה.

משה גפני: אומר לך מה התהליך שיהיה: אני הולך להודיע, לפני שאנחנו מצביעים, שאני דורש מהרשות לניירות ערך להביא תוך פרק זמן סביר, את המסלול שעליו דובר פה, שיפתור לכם את הבעיה, כי אתם מתחילים לפעול רק בעוד כמה חודשים.

משה גפני: הבעיה שלכם עומדת להיפתר על-ידי ההחלטה הזאת.

משה גפני: אם לא יביאו את זה, לרשות לניירות ערך יש בוועדת הכספים מסלול אוטוסטרדה.

משה גפני: אני היום מביא, אני חושב, שלוש הצעות חוק במליאת הכנסת על הרשות לניירות ערך.

משה גפני: אם זה לא יקרה, יש לרשות מה להפסיד.

משה גפני: החשש של חברת הכנסת גלאון, שאיך היא אמרה – אני מסכימה, בסוף זה לא בפנים, אני הולכת, אז זה נעלם.

משה גפני: זה לא ייעלם.

משה גפני: זה יהיה.

משה גפני: הם גם הולכים להביא את זה.

משה גפני: אם נסת

משה גפני: בך עכשיו עם העניין הזה שאנחנו חוזרים לחוק, אני מציע לא להציע את זה.

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: לא צריך לחזור.

משה גפני: ותדע לך שהמפ"איניקים של פעם – היה להם שכל.

משה גפני: הם לא ניהלו את זה כמו שצריך, אבל היה להם שכל.

משה גפני: ואני בעד פשרות.

משה גפני: אני לא בעד דברים של התעקשות – נשיג הכול.

משה גפני: לא נשיג הכול.

משה גפני: אנחנו נפסיד – אתם, הכוונה.

משה גפני: אני לא אפסיד כלום.

<אמיר שניידרמן: יש גורם מוסמך שיפקח על פלטפורמות, ועדת הכספים.

<אמיר שניידרמן: יסמיכו מפקח?

משה גפני: ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו נחליט לגבי העניין הזה.

משה גפני: אתה יכול להיות רגוע.

<אמיר שניידרמן: החשש הוא מכפל פיקוח.

משה גפני: אז אנחנו נדבר על העניין הזה ואתה תבוא לפה ותקבל רשות דיבור כמו שצריך.

משה גפני: בבקשה.

<עדו שטסל: כדי להמשיך את השאלה של לימור, העוזרת של פרופ' טרכטנברג.

<עדו שטסל: הכוונה – היום אנחנו עושים את סבב הגיוס.

<עדו שטסל: אנחנו מייצרים אחוזי שליטה כלשהם בחברה, עוברים לרשם החברות – משנים את תמהיל המניות העתידי.

<עדו שטסל: אבל בסופו של דבר אני משקיע.

<עדו שטסל: אני רוצה למכור את החלק שלי בחברה.

<עדו שטסל: איך אני עושה את זה?

<עדו שטסל: איך משערכים את עליית הערך של שטר הבעלות הזה?

<עדו שטסל: כל הדברים האלה בסופו של דבר זה השאלה של הסחר-מכר, כי לצורך העניין בהנפקה עצמה זה יכול לקחת כל הזמן.

משה גפני: תשובה בקצרה.

<צפנת מזר: ככל שירצו לבצע פלטפורמת מסחר ושוק משני, יהיו שתי שאלות: אחת לפי הדין הכללי, האם יש פה הצעה לציבור של ניירות ערך, גם אם זה מישהו שמחזיק בניירות ערך בעצמו, ותעלה השאלה, האם הפלטפורמה מנהלת למעשה בורסה, לפי ההגדרות בחוק.

<צפנת מזר: לגבי אפשרות העבירות לעומת אפשרות השכירות בנייר הערך, ככלל, חוק ניירות ערך והתקנות שמובאות פה לא מגבילים את יכולת העבירות, אבל הן כאן מאפשרות יכולת הסכמה או יכולת הצעה על-ידי חברה של ניירות ערך שיוגבלו.

<צפנת מזר: זה יחייב גילוי- - -

<עדו שטסל: השערוך הכללי, כלומר לצורך העניין, יש עכשיו אלף איש, וכל אחד מקבל חלקיות האחוז.

<עדו שטסל: הם שווים לאיזשהו ערך ביום X, וביום X פלוס 100 הם שווים לערך שונה.

<עדו שטסל: יש עניין עם השערוכים המשתנים.

<שמואל האוזר: מה אתה רוצה שיעשו?

<שמואל האוזר: זה עניין כלכלי.

<עדו שטסל: אין בעיה.

<עדו שטסל: אני שואל אם ביניכם זה מקובל עליכם- - -

<שרה קנדלר: לא קבענו הוראות.

משה גפני: בבקשה.

<אייל לבנת: שלום, שמי אייל לבנת, מפאנדינג סיטס.

<אייל לבנת: יש פה נושא לעניין הגדרות – מהו משקיע מוביל.

<אייל לבנת: הגעתי קצת באיחור.

<אייל לבנת: הגדרות של משקיע מוביל, זה בעיקר משקיעים שיש בהם אלמנטים פיננסיים.

<אייל לבנת: אנחנו בתור פלטפורמה שמקיימים פרויקטים עתירי טכנולוגיה, פרויקטים רפואיים, חושבים שהגדרת משקיע מוביל צריכה גם לכלול גופים או אנשים או תאגידים שיש להם גם פן מקצועי בתחום העיסוק של אותה חברה מגייסת, והנושא הזה נעדר מפה.

משה גפני: למה זה לא נמצא?

<שרה קנדלר: אנחנו לא חשבנו שזה נכון.

<שרה קנדלר: בחנו את הנושא.

<שרה קנדלר: אל"ף, להגדיר את תחומי ההתמחות הספציפיים- - -

משה גפני: למה אתה רוצה שזה יהיה?

משה גפני: יהיו כאלה שלא רוצים להיות.

<אייל לבנת: כי משקיע מוביל הוא לא רק משקיע פיננסי; הוא משקיע גם טכנולוגי, עכשיו – יש לך אישורים.

<אייל לבנת: אין סיבה- - -

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אפשר להוסיף את זה?

<צפנת מזר: זה יאפשר פתח גדול מאוד למי יוכל להיכנס.

<צפנת מזר: האפשרות לרדת לרזולוציה בהגדרה של לבחון את המקרים, היא מאוד בעייתית.

<אייל לבנת: יש אישורים של רשות- - -

<צפנת מזר: זה לא מדויק, מה שאמרת, כי הנוסח הנוכחי כן מאפשר סוג של משקיע מוביל, שהוא לא בהכרח פיננסי, וזה משקיע שהשקיע בחברות- - -

משה גפני: תודה.

משה גפני: תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה), התשע"ז-2017, עם השינויים והצעות הפשרה שהוצעו, והם נכנסים לתוך התקנות, כולל התוספת.

<אייל לב-ארי: כולל 2(7) שהוקרא – שילמה לרשות אגרה בסכום 50,000 שקלים, כי זה התקשר לאגרה.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות – ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד התקנות – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני חוזר לדקה אחת להארכת מועדים של מבקר המדינה.

משה גפני: איפה חנה רותם?

משה גפני: היות שלא הקראנו את ההחלטה- - -

שלומית ארליך: התקבלה החלטה לגבי המועדים, אבל לא הקראנו אותה באופן מסודר.

שלומית ארליך: אני חוזרת - בבוקר התקבלה החלטה לגבי המועדים, אבל לא הקראנו את ההחלטה, כפי שתפורסם ברשומות.

שלומית ארליך: נקריא את ההחלטה.

שלומית ארליך: זו החלטה בדבר הארכת מועדים לפי חוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973.

שלומית ארליך: בהתאם לסעיף 10ו לחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973, ובהסכמת מבקר המדינה, מחליטה ועדת הכספים של הכנסת, כמפורט להלן: 1.

שלומית ארליך: להאריך עד יום ח' בתמוז התשע"ז (2 ביולי 2017) את מועד מסירת הדוחות הכספיים לתקופה המתחילה ביום י"ב בניסן התשע"ה (1 באפריל 2015), והמסתיימת ביום ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016).

שלומית ארליך: 2.

שלומית ארליך: להאריך עד יום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) את מועד מסירת דוח מבקר המדינה לגבי תוצאות ביקורת הדוחות הכספיים לתקופה המתחילה ביום י"ב בניסן התשע"ה (1 באפריל 2015), והמסתיימת ביום י"ב בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016).

משה גפני: אצביע שוב.

משה גפני: מי בעד אישור ההחלטה?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד ההחלטה – פה אחד

משה גפני: ההחלטה אושרה פה אחד.

משה גפני: תודה רבה.