ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 138, 2016-07-28 10:00

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים דיון וסיור ב'תגלית'.

אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים על הסיור ואני רוצה להתחיל את הדיון, את החלק של הדיון.

אברהם נגוסה: איתי נמצא חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברי הכנסת האחרים בהמשך יצטרפו.

אברהם נגוסה: אנחנו גם עם הצוות, מנהלת הוועדה, דנה גורדון שושני, וציפי גלעדי מהוועדה, ישמבל העוזר שלי ורשם הפרוטוקול, יוסי.

אברהם נגוסה: נציגי המשרדים שהצטרפו אלינו הם גב' אלה סבן, סגנית מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים במשרד הקליטה ונציגת הסוכנות היהודית לארץ ישראל, פרידה ברעם, מנהלת היחידה לחוויות.

אברהם נגוסה: אנחנו מברכים גם אותם שהצטרפו אלינו, גם אחרים שהצטרפו אלינו.

אברהם נגוסה: קודם כל, אדוני המנכ"ל, תודה רבה שקיבלתם אותנו, אני חושב שזה מאוד מרשים, מה שראינו בסיור, זה מדהים וחשוב לנו לקדם את הנושא הזה גם מהכנסת, אז אנחנו נקבל בנוסף למה שראינו מהמנכ"ל ואז אנחנו ניכנס להתייחסות גם של נציגי המשרדים שהצטרפו אלינו.

אברהם נגוסה: בבקשה, אדוני המנכ"ל.

<גידי מרק: תודה רבה.

<גידי מרק: אני רוצה לברך את חברי הכנסת, עובדי הוועדה וכל האורחים שלנו.

<גידי מרק: זה כבוד גדול בשבילנו לקבל את ההזדמנות להציג את פרויקט 'תגלית'.

<גידי מרק: פרויקט 'תגלית' קם לפני 16 שנה לאור הירידה המתמשכת ביחס של הצעירים בעולם היהודי למדינת ישראל ולזהות היהודית שלהם ולאור ההידרדרות הזאת הוחלט להקים מיזם בשותפות של יהדות התפוצות וממשלת ישראל.

<גידי מרק: הראשון שתמך בכך היה ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו ואחר כך אהוד ברק, וכל ראשי הממשלה מאז ועד היום וכל שרי האוצר תמכו בפרויקט ללא יוצא מן הכלל.

<גידי מרק: זאת הפעם הראשונה שממשלת ישראל נכנסה לשותפות מלאה בפרויקט שמעודד חינוך יהודי בתפוצות בצורה ישירה ונכון להיום אנחנו הפרויקט החינוכי הגדול ביותר בעולם היהודי, אנחנו גם הפרויקט החינוכי הגדול ביותר בעולם.

<גידי מרק: יש היום לא מעט מדינות שמחקות את 'תגלית' ומפתחות מודלים שמביאים את הצעירים שלהן לארצות האם, כמו ממשלת אירלנד שהתחילה לאחרונה במיזם מאוד מאוד דומה, שהוא תכנית של ממשלת אירלנד עם תורמים איריים שחיים בארצות הברית, במטרה לשלוח צעירים אירים לאירלנד.

<גידי מרק: ממשלת יוון גם כן מקימה את זה, בעוד חודשיים-שלושה אני נוסע למקדוניה בהזמנת הממשלה שם כדי להקים משהו דומה.

<גידי מרק: ויש עוד מספר לא מבוטל של מדינות שגם מקימות מיזמים דומים וגם מתייעצות איתנו.

<גידי מרק: מהבחינה הזאת אנחנו הפכנו למודל לחיקוי, מודל מבורך.

<גידי מרק: הפרויקט קם לאחר שהגיעו לישראל, מתוך בערך 120,000-100,000 צעירים בכל מחזור שנולדים מחוץ למדינת ישראל בעולם היהודי, מדי שנה הגיעו בגיל של אחרי תיכון, 18 עד 26, רק 2,000 מתוך למעלה מ-100,000.

<גידי מרק: אנחנו השנה נביא כ-45,000.

<גידי מרק: הצלחנו להגדיל את מספר הצעירים שמבקרים במדינת ישראל ב-2,200% שזה הגידול הגדול ביותר בכל דבר שהעם היהודי נגע בו ב-16 השנים האחרונות.

<גידי מרק: אנחנו מביאים משתתפים מ-67 מדינות והפעילה הגדולה ביותר ממנה אנחנו מביאים מתנדבים היא ארצות הברית, שבה באמת גרים היום כ-70%-75% מיהודי התפוצות.

<גידי מרק: שם היה גם האחוז של ההגעה הנמוך ביותר בעולם למדינת ישראל, זה עמד בזמנו על 11%-12%, היום אנחנו מתקרבים לחצי מכל קבוצת גיל שמגיעה לישראל.

<גידי מרק: אנחנו מביאים מארצות הברית בערך 70%, אנחנו מביאים 10% מארצות דוברות רוסית, שזה המקבץ השני בגודלו אצלנו, אנחנו מביאים בערך 2,500 משתתפים בצרפת.

<גידי מרק: לאור מה שקורה בקהילה שם אנחנו הגדלנו את המספרים מצרפת בצורה דרמטית.

<גידי מרק: לפני שלוש שנים הגיעו 100 ומאז אנחנו עולים והשנה אנחנו נביא כ-2,500 משתתפים מצרפת.

<גידי מרק: אנחנו מביאים קרוב ל-2,000 מארגנטינה וכ-1,000 מברזיל.

<גידי מרק: בסך הכול, כפי שאמרתי, מ-67 מדינות, כולל, הבאנו קבוצה של 20 איש מסורינם, מתוך 180 היהודים שגרים שם.

<גידי מרק: אז אנחנו משתדלים לראות כל יהודי באשר הוא ולא יכול להיות מבחינתנו יהודי שאין בו זיקה לישראל בדנ"א שלו.

<גידי מרק: מה שקורה היום זה שרוב המשתתפים שמגיעים אלינו, ההורים שלהם לא היו בארץ, כי הם באו אחרי דור שלא היה נהוג לבוא לארץ ולאט לאט אנחנו רואים שהקשר של צעירי התפוצות לישראל הולך ומתחזק.

<גידי מרק: אנחנו רואים את זה היום, למשל בקמפוסים, כאשר מדברים על BDS ועל כל מיני התקפות וביקורות על מדינת ישראל, שלבוגרי 'תגלית' יש מקום מאוד מאוד מרכזי בהגנה על מדינת ישראל בחזית שנפתחה עלינו.

<גידי מרק: במקביל ל'תגלית' הקמנו לפני חמש שנים פרויקט-על שנקרא אקסל, שהוא פרויקט ההתמחות והמנהיגות העסקית הצעירה היוקרתית ביותר בעולם היהודי היום.

<גידי מרק: אנחנו מקבלים לפרויקט הזה בערך 50 מתוך 2,000 פונים.

<גידי מרק: יש לנו בוגרת אחת, שמבחינתנו היא לא בוגרת, כי היא עוד לא יודעת שהיא אף פעם לא תעזוב אותנו, כי אנחנו עושים את זה לא לקהילת בוגרים, אלא לקהילה עסקית שהיא חיה ונושמת והחבר'ה האלה, שהגיעו עד היום כבר ל-220, לכל אחד כזה יש גם חבר ישראלי שהוא גם חבר בפרויקט הזה.

<גידי מרק: יש לנו בסך הכול 400 והשנה הם התחילו להקים קהילה עסקית בניו יורק שתעודד צעירים להתעניין בעשיית עסקים עם ישראל.

<גידי מרק: המטרה שלנו להגיע למספר אלפים בתוך שנים ספורות.

<גידי מרק: על כל אוטובוס של 'תגלית' של 42 איש מצטרפים שמונה ישראלים, רובם המכריע חיילים.

<גידי מרק: אתם רואים כאן, יש לנו נציג אחד שלהם, ובמהרה אנחנו למדנו שהפרויקט הזה, לא רק שהוא מחזק בצורה דרסטית את הזיקה לישראל ומוריד בצורה דרסטית, של 46%, את נישואי התערובת, הוא גם מחזק מאוד את הזיקה של הישראלים למדינת ישראל.

<גידי מרק: כמה שזה נשמע מוזר, המחקר שלנו מראה שיש ירידה משמעותית ברצון של צעירים לבחון ירידה מהארץ אחרי הצבא ועלייה גדולה ברצון שלהם לשרת בקבע וגאווה גדולה במדינת ישראל.

<גידי מרק: וזה לא פלא, יש לנו כאן נציג, הוא עוד לא אמר מה שהוא רוצה לומר, אני עוד לא יודע מה הוא הולך להגיד, אבל אני כבר יכול להגיד לכם ששמעתי כ-60,000-70,000 ישראלים שהשתתפו עד היום בפרויקט שהם אומרים שלמרות שהם גרו כאן 18-20 שנה הם לא ידעו מה זה באמת מדינת ישראל עד שהם הצליחו לראות, למשל את הכותל, פעם ראשונה בחיים שלהם, דרך עיניים של מישהו שלא גר כאן.

<גידי מרק: אז זה 'תגלית', אז מעבר לזה שאנחנו קמנו מתוך עשייה ציונית, בלי ששמנו לב אנחנו מתקרבים ל-5 מיליארד שקל תרומה למשק.

<גידי מרק: הרוב המכריע של הכסף שאנחנו ברובו מביאים מחו"ל מושקע כאן במשק.

<גידי מרק: אנחנו היום ארגון התיירות הנכנסת הגדול ביותר בישראל ואנחנו מעריכים שאנחנו רק בהתחלה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: יואל?

יואל רזבוזוב: אני כן רוצה להתייחס.

יואל רזבוזוב: אז קודם כל כיף לפגוש אתכם, אני מכיר גם את גידי ונועה, מכירים טוב, אני חושב שאין ספק שזה באמת אחד הפרויקטים הטובים והחשובים במדינת ישראל.

יואל רזבוזוב: אותי מאוד מעניין, כמו שאמרתי, המשכיות ודווקא עבודה.

יואל רזבוזוב: היו לנו השבוע בכנסת כמה דיונים על הסברה, אז דווקא כל הנציגים שלכם, כל הבוגרים שלכם, הם השגרירים הטובים ביותר.

יואל רזבוזוב: צריך לדעת ולראות איך אנחנו יודעים לשלב את משרד החוץ, משרד התפוצות, משרד רוה"מ בהעברת מסרים, איך אנחנו יכולים להשתמש, הרי בסוף להפעיל, אני יודע את זה מהעולם הפוליטי, להפעיל ארגון של מתנדבים, בסוף זה ארגון של מתנדבים, צריך אקטיביות, צריך לתת איזה שהיא עשייה.

יואל רזבוזוב: דווקא להעביר דרכם מסרים ולהפוך אותם לשגרירים ממש אחד אחד.

יואל רזבוזוב: זה רעיון שאנחנו צריכים לנסות להוציא אותו אל הפועל.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, מבחינת תקצוב של המדינה, אתם מתוקצבים, השאלה מאיזה משרד, זה בא ממשרד ראש הממשלה?

<גידי מרק: משרד רוה"מ.

יואל רזבוזוב: אין ספק שגם אני, ב'תגלית', עכשיו בסרט הזה אני פתאום אמרתי 'וואו, אנחנו באמת עם נבחר', ראיתי את כל המדענים היהודים וכל הפיתוחים, אז אני כן בעד שזה ישפיע על ישראלים.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, המחקר שהישראלים מצטרפים ורואים את זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא יודעים להעריך את המדינה שלנו, אנחנו גרים כאן, אז אולי באמת בעזרתכם, ואנחנו נסייע כמה שאנחנו יכולים, לחשוף את זה גם לישראלים.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני יכול רק לברך ולחזק אתכם.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב שאני נוסע הרבה לחו"ל, נפגש עם הקהילות בארצות הברית בעיקר, ואחת הדאגות שאומרים שהנוער מתנתק, הנוער מתנתק מישראל, בגלל שיש השפעה של רשתות חברתיות וכל זה.

אברהם נגוסה: אני חושב שפרויקט כזה כמו 'תגלית' נותן את המענה לדברים האלה, מכיוון שזה מחזק את הדור הצעיר בעיקר למדינת ישראל ושתהיה גם הרגשה של הקהילות בחו"ל שישראל היא הבית שלהם.

אברהם נגוסה: לכן זה פרויקט שצריך לחזק אותו ולהרחיב אותו על מנת לחזק את הפעולה הציונית וחיזוק העם היהודי, מדינת ישראל.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב לנו.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע אולי, האם יש מישהו רוצה להגיב לפני שאני פונה למשרדים?

אברהם נגוסה: אולי פה מישהו מהבוגרים או - - -

<נועה באוער: אני נועה, אני סמנכ"לית לשיווק של 'תגלית', רציתי רק להציג לכם מצגת ממש קצרה, כי אנחנו מדברים על 45,000 איש בשנה ותמיד תוהים איך אנחנו מביאים אותם ומה אנחנו עושים, זה מתקשר להרבה דברים, גם שיואל אמר וגם שאתה אמרת, על חיבור לישראל, על המסרים ועל הדברים שעוברים.

<נועה באוער: אז באמת כמו שגידי אמר, הבאנו מעל חצי מיליון משתתפים ועברו 16 שנה וגם הדור הזה התחלף והשתנה וזה לא אותם אנשים שאנחנו מביאים לישראל, אז ממש כמה נתונים מאוד קצרים.

<נועה באוער: באמת היום החבר'ה הצעירים האלה חיים ברשתות החברתיות, אם בפייסבוק, אינסטגרם או סנאפצ'ט, הם רגילים לאינפורמציה מאוד מאוד קצרה, ה-attention span שלהם לחומרים פרסומיים או נתונים זה פחות מעשר שניות, וכמו שסמנכ"ל החינוך שלנו אומר לפעמים, הם מגיעים לארץ עם מעט מאוד מידע והרבה סימני קריאה ואנחנו רוצים להחזיר אותם הביתה עם סימני שאלה ובנוגע ל'תגלית' ולאסטרטגיה השיווקית שלנו, אז באמת הרבה מאוד מהם יעדיפו, הדור הזה, להוציא את הכסף שלו על חוויות ולאו דווקא על דברים פיזיים, מוחשיים, בניגוד לדורות אחרים שרצו לקנות בית ודאגו לעתיד ושיהיה להם כסף בבנק, הדור הזה באמת רוצה לטוס ולהסתובב.

<נועה באוער: אני יכולה להגיד לכם שלפני עשר שנים מי שבא ל'תגלית', לא היה לו דרכון, הוא הלך להוציא דרכון בשביל לבוא לארץ והיום חבר'ה מסתובבים בכל העולם וזו בעצם התחרות שלנו, לדאוג שהם יגיעו לישראל בטווח הגילאים הזה ויחוו את החוויה.

<נועה באוער: כמעט 100% מהאנשים של הדור הזה שומעים מחברים, מקשיבים לחברים והכלי הכי חזק שלנו זה פה לאוזן ואנחנו דואגים שאלה שיוצאים מפה חוזרים הביתה ואומרים לחברים שלהם להגיע הביתה.

<נועה באוער: הסיטואציה דומה למה שציינת, אנחנו רואים גם בקמפוסים וגם בקרב הצעירים האחרים, שיש איזה שהיא אפתיות לגבי ישראל.

<נועה באוער: כמו שגידי אמר, זה לא דור שאמר 'אני יהודי, אני חייב להגיע לישראל', אלא טיול החינם הזה הוא באמת מה שמניע אותו ומה ששומעים מהחברים וזה מייצר צורך שלנו להגיע למקומות יותר רחוקים, לתת יותר אינפורמציה על ישראל, יותר וראייטי, להראות להם חדשנות ולהראות להם דברים יותר מעניינים.

<נועה באוער: יש גם את הדור האפתי ויש גם את הדור שהוא לא אפתי, אלא מתנגד.

<נועה באוער: הם הרבה יותר ליברלים, הם שומעים על BDS, הם שומעים על כיבוש ואנחנו, בשיטות השיווקיות שלנו רוצים לרכך אותם.

<נועה באוער: יש שוני מאוד גדול בין צעיר יהודי לפני שהוא מגיע ל'תגלית' ואחרי שהוא מגיע ל'תגלית' ואנחנו צריכים לדעת איך להביא אותו לכאן.

<נועה באוער: אנחנו יודעים שהמוצר שלנו בעצם משרת את המטרה.

<נועה באוער: האסטרטגיה היא פשוטה.

<נועה באוער: כמו שאמרתי, הם כולם ברשתות החברתיות, אנחנו עושים המון המון שידור חברתי.

<נועה באוער: אין הרבה ארגונים שיש להם 45,000 איש כל שנה שיכולים לשתף בכל הרשתות החברתיות את ישראל וזה משהו שמאוד עוזר לנו לגיוס.

<נועה באוער: אנחנו עושים המון אדבוקסי ומשתמשים באנשים האלה גם בשטח.

<נועה באוער: זה מה שקוראים צבא קטן שחוזר הביתה ובמקום רק להגיד לאחות או לשכנה, הוא גם יכול לגייס ולהביא אנשים ממעגלים טיפה יותר רחוקים.

<נועה באוער: תראו קצת משתתפים.

<נועה באוער: אנחנו נותנים לכולם צמיד של 'תגלית' כשהם מסתובבים פה בארץ, הם משתפים אותו בגאווה מאוד מאוד גדולה.

<נועה באוער: למעשה הפה לאוזן, אנחנו משתמשים בו בכל רובד של אוכלוסייה, מהאוכלוסייה היהודית ככללה, מההורים והמשפחה שיודעים שמישהו מהמשפחה שלהם חווה חוויה מאוד טובה, לבוגרים, למשתתפים, לאדבוקטס שרוצים נורא ומתאהבים בישראל ורוצים לעשות הכול בשביל לעזור, וכמובן גם מגייסים בשטח שמסתובבים ומדברים עם אנשים ומספרים להם על ההזדמנות הזו.

<נועה באוער: קצת להראות לכם איך הדברים נראים, אנחנו הרבה מאוד משתמשים בחומרים של המשתתפים עצמם, בתמונות מאוד מאוד אותנטיות, תמיד להראות את החוויה מהזוויות של המשתתפים בעצמם.

<נועה באוער: אנחנו עושים אירועים בשטח, אנחנו מזמינים יהודים שעוד לא היו ב'תגלית' ושחברים יביאו חברים שעוד לא חוו את הדבר הזה.

<נועה באוער: אנחנו עושים בתוך הקמפוסים בארצות הברית טורים, אנחנו עוברים מקמפוס לקמפוס, אנחנו מדברים על 'תגלית', אנחנו מדברים על ישראל, אנחנו משתפים אותם.

<נועה באוער: כמו שאתם רואים, במשקפיים האלה, בדומה למה שראיתם למעלה, יש בעצם סרט על ישראל שהוא בתלת ממד ונותנים לאנשים לחוות משהו שהוא יותר engagement ואנחנו רוצים to get them excited על 'תגלית' ושבאמת יגיעו.

<נועה באוער: אנחנו עושים גם בתוך הקמפוסים הרבה פעמים שילוט חוצות, גם לתת גיבוי לקמפוסים שהם קצת נגד ישראל, להראות שאנחנו פה ואנחנו נוכחים, וגם לאלה שעומדים בשולחנות ומגייסים לטובת 'תגלית'.

<נועה באוער: יש לנו תכניות חדשות.

<נועה באוער: מעבר למה שגידי ציין, של אקסל ותכניות אחרות, יש לנו עשרות תכניות נישה, כלומר אם מישהו לא רוצה לבוא לארץ ספציפית ל'תגלית' הוא יכול לבוא מתוך תחום עניין מסוים, אנחנו השקנו עכשיו תכנית שקוראים לה 'תגלית' אקדמית.

<נועה באוער: למעשה עשינו שיתוף פעולה עםIDC רייכמן בהרצליה, גם עם אוניברסיטת תל אביב וגם עם בן גוריון.

<נועה באוער: עשינו תכניות על ביולוגיה ימית ועל קאונטר טרוריזם, שהיה פשוט מאלף, וגם על המצב הגיאופוליטי בישראל ואנשים מאוד מתעניינים בזה, הם באים ומקבלים קרדיטים באוניברסיטאות שבהם הם לומדים ולמעשה גם לומדים הרבה יותר, אין מקום ללמוד יותר על המצב הגיאופוליטי מאשר בארץ וללמוד על כיפת ברזל כשאתה מסתובב בשדרות.

<נועה באוער: אין לזה תחליף.

<דנה גורדון שושני: זה גם נמשך שבעה ימים?

<נועה באוער: לא, זה 14 יום וכל הקורס הוא בתוך הדבר הזה, כולל ה'תגלית' עצמו.

<נועה באוער: שבעה ימים, היום אנחנו יודעים, בניגוד לפעם, חבר'ה שעובדים, הרי אנחנו מדברים מגילאי 18 עד 26, אז בעצם בגיל 22, כשאתה יוצא מהקולג' ואתה מתחיל לעבוד יש לך הרבה פחות ימי חופש, בטח פחות ממה שהיה פעם, אם פעם היה 20, היום הממוצע הוא 15 וקשה להם לקחת 10 ימים, את כל החופשה השנתית שלהם, אז בנינו תכנית מיוחדת של שבעה ימים שיכולה לאפשר להם בכל זאת להגיע לארץ ולא לפספס את ההזדמנות של 'תגלית'.

<נועה באוער: יש לנו גם שווקים, גידי קצת דיבר, אנחנו באמת עובדים בכל העולם ואנחנו דואגים שהמותג הזה ידבר באותה שפה עם התאמה תרבותית לכל מדינה באשר היא.

<נועה באוער: אנחנו עכשיו בצרפת עובדים מאוד חזק וחשוב לנו מאוד לחזק את הקהילה הזאת.

<נועה באוער: חמ"ע זה גם אזור שאנחנו עכשיו שמים בפוקוס מאוד מאוד גדול, אנחנו מאמינים שיש שם הזדמנות מאוד טובה לגדול, יש שם המון יהודים שהיום מה שנקרא זה קוּל להיות יהודי, מה שלא היה הרבה שנים בחמ"ע וברוסיה בכלל, אנשים מחפשים שם הזדמנויות לצאת, לראות, ללמוד ולראות דברים אחרים.

<נועה באוער: כל הארגונים ברוסיה אומרים 'אנחנו לא מוצאים אותם, אנחנו לא מוצאים את הצעירים, אנחנו לא מצליחים להגיע אליהם', ובאמת אחת הטקטיקות שלנו שם זה ללכת לכיוונים - - - זה למשל יריד חינוכי, הוא לא יהודי, אבל אנחנו יודעים שיהודים מרוסיה מחפשים לימוד גבוה ובאמת הגענו לשם ומצאנו הזדמנות לדבר עם המון - - - אני יכולה לספר להם, כשאמרנו להם 'קוראים לזה 'תגלית', זה טיול לישראל ואם אתה יהודי זה חינם', אז מישהי באה אלינו ואמרה 'זה נשמע מקסים, אבל אני לא יהודייה, רק אמא שלי יהודייה', אז אמרנו לה 'לא, את יהודייה' וממש ראיתי שם אנשים שמתקשרים לאמא ואומרים 'נכון פעם אמרת לי שסבתא היא יהודייה?'.

<נועה באוער: זה היה השיח, שזה מאוד מאוד שונה וזה היה מאוד מאוד מרגש.

<נועה באוער: לסיום אני רק רוצה להראות לכם, מעבר לחבר'ה שתשמעו פה עוד מעט, כל הזמן אנחנו לוקחים testimony מהמשתתפים, אז סרטון ממש קצר של בחורה שהייתה בישראל.

<נועה באוער: (הקרנת סרטון).

<נועה באוער: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו גם נשמע מהחייל.

<דניאל גרינברג: ברשותך, אני רק אציג עוד נקודה, לפני שהוא ידבר.

<דניאל גרינברג: מה שלא התייחסנו אליו עד עכשיו.

<דניאל גרינברג: מעבר לזה שאמרנו שישראלים משתתפים ב'תגלית', מה המטרה שלהם, הרי אנחנו מביאים חבר'ה מרחבי העולם, למי ששמע מקודם, עד כה הבאנו מ-67 מדינות ב-16 השנים האחרונות.

<דניאל גרינברג: כמו שהמנכ"ל ציין, הקהילה הקטנה ביותר מסורינם, הקהילה הגדולה ביותר בצפון אמריקה, כשהנקודה המרכזית, שאני מופתע שלא אמרת, כי זה המשפט שלך, חשוב שהחבר'ה שבאים מחו"ל יכירו את הישראלים, כי בלי הישראלים החוויה היא לא אותו דבר.

<דניאל גרינברג: הישראלים אתה החווה של להבין מה המקבילים שלהם בארץ חווים, אם זה בצבא, אם זה בחיים כאזרחים, כסטודנטים, וזו נקודה מרכזית.

<דניאל גרינברג: בגלל זה גם הקמנו את מחלקת המפגשים שרצה כבר 12-13 שנה, שמביאה את הישראלים.

<דניאל גרינברג: לרוב מדובר בכישראלי אחד על כל שמונה משתתפים, לחוויה של 5 עד 10 ימים, ליהנות איתם, לחוות איתם.

<דניאל גרינברג: זה משפיע עליהם על כל צורה אפשרית.

<דניאל גרינברג: אני מדבר עליהם, זה הישראלים.

<דניאל גרינברג: זה משפיע עליהם בכל צורה אפשרית, אם בהמשך השירות הצבאי, אם בחיים ברחבי הארץ, לצערנו גם בתקופת המלחמות ובקונפליקטים היותר חמים.

<דניאל גרינברג: אנטון, נתתי לך הקדמה.

<אנטון רצון: קוראים לי אנטון, אני לוחם בקבע ב-669, עשיתי שתי תגליות בעבר, גם של צרפתים וגם של אמריקאים, אמא שלי צרפתייה, אז אנחנו מדברים מהבית צרפתית, אז זה עזר לי לצאת לשתיים.

<דנה גורדון שושני: הרווחת.

<אנטון רצון: הרווחתי מאוד.

<אנטון רצון: החוויה האישית שלי מ'תגלית', כאחד שיצא כחייל, זה שהחוויה הזאת היא הרבה יותר עמוקה מכל מה שאני חוויתי בעבר.

<אנטון רצון: הקשר הזה שנוצר לי עם האנשים שם הוא קשר שבשום טיול, בשום טיול ששמעתי מחברים שלי, ואני כבר בקבע אז החברים שלי כבר טיילו, זה קשר כל כך עמוק וכל כך מיוחד שאין דברים כאלה בעולם.

<אנטון רצון: כשאתה מטייל עם מישהו, כשאתה שם שתי חבורות של אנשים באותו אוטובוס, באותו טיול, במשך 10 ימים, נוצר שם משהו אחר.

<אנטון רצון: כשהם מסיירים בארץ ואתה מסייר בארץ ואתה מסייר בכל מיני מקומות שהם אולי שמעו עליהם במילה או שתיים בטלוויזיה, על הפיגוע בשרונה, שני משפטים ב-CNN או פיגוע הדריסה שהיה, וכשאתה מגיע למקום ומסביר להם ש'פה אני יושב ושותה קפה עם המשפחה שלי' ופיגוע הדריסה זה היה בכלל אח של חבר שלי מהצוות ואני פיניתי אותו, זה מחבר אותם הרבה יותר למצב, כמו שנועה אמרה, הגיאופוליטי שיש בארץ.

<אנטון רצון: הם חוזרים לאמריקה והם מבינים, זה נותן להם תפיסה אחרת על המצב פה בארץ.

<אנטון רצון: הקשרים האלה שנוצרים בין החיילים והאמריקאים הם נשמרים, אני לפחות עשיתי את זה בשנה שעברה ועד עכשיו אני מקבל מהם הודעות 'שבת שלום', 'מה שלומך?' ואם יש איזה פיגוע או משהו כזה שהם שמעו עליו, אז הם ישר רצים אליי לשאול אותי מה קרה, איך זה קרה, וקצת יותר להבין, כי מה שהם שומעים בחו"ל, אחרי הטיול פה הם מבינים שיש פה משהו חסר, שמה שהם רואים בחדשות הוא קצר ולא לא ענייני, אבל הוא לא מסמל את הכול.

יואל רזבוזוב: וגם לא נכון.

<קריאה: לא היה לו נעים להגיד לא נכון, אז הוא אמר - - -

<אנטון רצון: אז למשל אני קיבלתי, לא יודע אם עשרות, אבל המון הודעות שבאים ושואלים אותי 'תגיד, אני שמעתי את זה בפוקס ניוז, זה באמת מה שקרה?', אני אומר 'תקשיבו, זה שונה והרבה יותר מורכב ממה שהם הציגו את זה'.

<אנטון רצון: כל פעם שאני מקבל הודעה כזאת מארצות הברית או מצרפת, מהחבר'ה האלה, זה מרגש אותי בצורה פנומנלית באמת.

<אנטון רצון: אני יודע גם שמבחינתם, כשהם חוזרים לאמריקה הם חוזרים כשגרירים.

<אנטון רצון: הם ממש מרגישים שגרירים של ישראל.

<אנטון רצון: הם מרגישים כמו שדניאלה, בסרטון, היא אמרה שהיא חוזרת לארץ ומתחילה לספר את זה לאנשים.

<אנטון רצון: ככה הם מרגישים, ככה הם אמרו לי, בשיחת הסיכום שלי היה עם הצרפתים הם אמרו לי שהם חוזרים והם מרגישים עכשיו שכל בן אדם שישאל אותם שאלה והוא יגיד להם משהו אנטי ישראלי, אז הוא ישר יכול להגיד לו 'תקשיב, אני הייתי שם ואני ראיתי את זה במו עיניי וזה לא ככה, זה אחרת'.

<אנטון רצון: כמו שגידי גם אמר, כישראלי, זה מחזק המון את ה - - - הדברים היומיומיים, שלי נראים מאוד רגילים, כמו לעשות אימונים ולסכן את החיים שלי ולצאת לפעילויות ולחצות קו וכל הדברים האלה, שמבחינתי אני ידעתי מראש שאני אהיה בקרבי ואני ידעתי שאני אהיה בקבע ואני ידעתי שאני אהיה ביחידה מיוחדת, בלי זה זה היה נראה מאוד רגיל, החברים שלי עושים את זה ואני גם רוצה להיות כזה, ואיכשהו כשהצבא הפך להיות קצת משהו חברתי אפילו, אז באים פתאום האמריקאים ומסתכלים והם מסתכלים עליך כבן אדם שבסוף אנחנו באותו גיל וזה נותן לך איזה בוסט לאגו קצת, כשהם מסתכלים עליך - - - אבל צריך לאזן את זה, צריך לדעת איך לקחת את זה, אבל הם פשוט מסתכלים עליך באור כל כך אדיר שאתה מסתכל ואתה אומר 'בואנה, זה באמת לא כזה רגיל מה שקורה לי ביום יום'.

<אנטון רצון: הם מבחינתם ללכת לישון בארבע בבוקר זה רק אם הם יצאו לאיזה מסיבה וחזרו הביתה מאוחר ואני יכול לסיים את העבודה שלי רק בארבע בבוקר ולקום בשמונה למחרת כשהם כאילו לא מבינים איך אפשר לישון כל כך קצת ו - - - הקיצר, מהבחינה הזאת זה מחזק מאוד את הקשר ואת הזהות שלך כישראלי.

<אנטון רצון: אותי כל פעם, כל 'תגלית' מחדש נפל לי האסימון כמה משמעותי וכמה זה עוצמתי הדבר הזה שאני עושה.

יואל רזבוזוב: זו עבודה מועדפת גם.

<אנטון רצון: לגמרי, אני מוכן.

<אנטון רצון: אני מאוד שמח שיצאתי ל'תגלית', אני חושב שזה הדבר הכי חיובי שאני נתקלתי בו בחיים שלי ושמעתי עליו.

<אנטון רצון: וזהו בגדול, תודה רבה, חבר'ה.

יואל רזבוזוב: ברשותכם, אני צריך ללכת.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

<גידי מרק: רק ברשותך, היושב ראש, רציתי להודיע שחבר הוועד שלנו, שרון אבן חיים, הצטרף אלינו, ברוך הבא.

<גידי מרק: אמנם גלית היא אחת ומיוחדת, אבל אם אתה מכפיל ב-50,000, שכל אחד יש לו 1,000 חברים בפייסבוק, זה 50 מיליון איש ששומעים דברים טובים על ישראל כל שנה.

אברהם נגוסה: אז עכשיו גם שרון, ברוכים הבאים.

אברהם נגוסה: נשמע ממשרד הקליטה על שיתוף הפעולה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע, זה פרויקט כל כך חשוב, על שיתוף הפעולה.

<אלה סבן: אני דווקא רוצה לשאול קצת יותר שאלות, כי שיתוף הפעולה בינינו כרגע לא קיים.

<אלה סבן: הייתי מאוד רוצה כן לשתף פעולה, אז שאלה ראשונה, האם יש לכם מעקב אחרי זה עם החבר'ה שמגיעים, האם אתם שומרים על קשר איתם, ואם כן, היינו מאוד שמחים לקבל את המיילים, טלפונים, בשביל שנוכל לעשות איזה שהוא שיתוף פעולה בעניין הזה, עם מינהל הסטודנטים, חבר'ה צעירים שאולי רוצים לבוא ללמוד בארץ.

<גידי מרק: היה לנו שיתוף פעולה די נרחב עם משרד הקליטה במשך שנים, לצערי הוא הצטמק בשנים האחרונות.

<גידי מרק: אנחנו מקיימים ירידים למשתתפים שלנו, שמראים אפשרויות של פעילויות בהמשך, לא משנה מאיפה הם באים.

<גידי מרק: במשך שנים משרד הקליטה, מינהל הסטודנטים, היה, כבר לא משתתפים, לצערי.

<גידי מרק: אני שוב מזמין אתכם להשתתף, זה יחשוף אתכם לפני אלפי צעירים יהודים.

<אלה סבן: בשמחה, זה היה רק איזה שהוא חסם - - -

<גידי מרק: לא, אנחנו פתוחים, מתי שתרצו אנחנו נשמח לחשוף את מה שאתם עושים לפני המשתתפים בארגון שלנו.

<גידי מרק: מעבר לזה, הצוות החינוכי וכל 1,200 הקבוצות שלנו, לגבי אלה שרוצים להישאר בארץ ולקבל אינפורמציה, אני יודע שהרבה מאוד מקבלים והם כן פונים אליכם.

<גידי מרק: אני מניח שחלק מרכזי מהעולים החדשים הצעירים לישראל הם בוגרי 'תגלית'.

<גידי מרק: אני יודע שהמרכיב הגדול ביותר של חיילים בודדים בישראל הם בוגרי 'תגלית', גם באוניברסיטאות, כפי שאתם רואים.

<גידי מרק: אפילו על החוף בתל אביב, כל מי שעדיין יש לו שיער על הראש ומדבר אנגלית הם בוגרי 'תגלית' שנשארו בארץ, יש לנו עשרות אלפים שנשארים אחרי הסיור בארץ.

<דנה גורדון שושני: סליחה, מה קשור השיער על הראש?

<גידי מרק: מתחת לגיל שלי.

<גידי מרק: רואים את זה בכל מקום.

<גידי מרק: האנשים האלה, גם אם הם לא עולים, הם באים עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם, 40% מהמשתתפים שלנו באים לפעם שנייה בתוך חמש שנים.

<גידי מרק: מעבר לזה אנחנו מחברים אותם, מכיוון שאנחנו רוצים להיות הכי טובים בעולם במה שאנחנו עושים, וזה יצירת חיבור בין צעירים יהודים לישראל ולישראלים, כמו שראיתם, לישראלים, אנחנו משתדלים לא להתעסק בפעילויות של אחרי, אבל כן לחבר אותם בצורה מאוד אינטנסיבית לפעילויות שמיועדות לצעירים יהודים ברחבי העולם, וחלק גדול מהפעילויות שקשורות לצעירים יהודים בעולם מובלות על ידי בוגרי 'תגלית' כיום.

<גידי מרק: להגיד לכם שאנחנו עושים הכול?

<גידי מרק: קשה לי, אבל מהבחינה של העברה או יצירת בסיס של צעירים יהודים פעילים בתפוצות אנחנו הגורם מספר אחת בעולם.

<אלה סבן: אני אשמח לקבל איזה איש קשר שמוכן לשתף פעולה.

<גידי מרק: בסדר גמור, בשמחה רבה.

<אלה סבן: ולחדש את שיתוף הפעולה.

אברהם נגוסה: אתה רוצה להתייחס?

<שרון אבן חיים: רק להוסיף משהו לאלה.

<שרון אבן חיים: כמישהו שחי בארצות הברית המון שנים, שגדל בארץ, אני יכול להגיד לך שהדבר המיוחד ב'תגלית' והוא בעצם שונה מכל הארגונים, ואני מעורב בהרבה ארגונים יהודיים וישראליים בארצות הברית, זה שאין ל'תגלית' איזה אגו מסוים שזה 'אנחנו', זה כל היופי ב'תגלית', זה שהם לוקחים את מה שהם עושים פה והם מפיצים את זה לכל העולם היהודי והישראלי האמריקאי, כדי שהם יתחברו למה שהם רוצים.

<שרון אבן חיים: כמו שנאמר פה, אנשים מסוימים רוצים להתעסק באיכות סביבה ופוליטיקה, לא משנה מה, ואני חושב שזה חיבור נהדר, שהיה וכדאי לחזק אותו.

<אלה סבן: כן, בגלל זה אמרתי שאני רוצה איש קשר ש - - -

אברהם נגוסה: אני מאוד מופתע שאין קשר עד עכשיו.

<אלה סבן: לא, היה והתמוסס באיזה שהוא אופן.

<גידי מרק: אנחנו נחדש אותו.

אברהם נגוסה: כן, אבל בוא נדבר על העובדה עכשיו.

<אלה סבן: כיום, אנחנו נחדש.

אברהם נגוסה: אני רואה שאתם עוסקים גם בעידוד עלייה וגם בתושבים חוזרים וגם כמה מהם מהתכנית של 'תגלית' גם מחליטים להישאר בארץ, עושים עלייה - - -

<אלה סבן: יש לנו גם תכניות לחיילים בודדים, אז הכול - - -

אברהם נגוסה: נכון, לכן אני אומר שזה מאוד טבעי שהקשר יהיה חזק מאוד.

<אלה סבן: אני מסכימה איתך לגמרי.

אברהם נגוסה: את מסכימה איתי?

<אלה סבן: בוודאי.

אברהם נגוסה: אז מתי פגישה ראשונה?

<גידי מרק: אנחנו נתאם פגישה - - -

<אלה סבן: בעוד שעה.

אברהם נגוסה: אוקיי, אז אני מבקש, זה מאוד חשוב.

<אלה סבן: אני מרימה את הכפפה.

אברהם נגוסה: מצוין, אז אנחנו סומכים עלייך.

אברהם נגוסה: כן, אז אנחנו נקבל עדכון בכתב, שהתחדש הקשר - - -

<דניאל גרינברג: תקבל זימון לפגישה.

אברהם נגוסה: כן, אני אשמח.

<אלה סבן: נעשה עבודה מקדימה.

אברהם נגוסה: בכלל חברי כנסת, רק כשיש בעיות באים אלינו, לא בחגיגה.

אברהם נגוסה: אז בסדר, תעשו ואם צריך אנחנו פה.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם על הקשר ורמת שיתוף הפעולה עם הסוכנות היהודית.

אברהם נגוסה: זה צריך להיות טבעי, אל תפתיעו אותנו גם עם איש קשר, אנחנו רוצים לשמוע.

<פרידה ברעם: אני אתחיל אולי להגיד שאת הקריירה המקצועית שלי התחלתי כשליחה בצפון אמריקה ואת השנה הראשונה הייתי ב-UF בגרינספילד פלורידה ב-2003 ובמסגרת התפקיד שלי כשליחה כמובן שגייסתי והדרכתי וליוויתי שני אוטובוסים של 'תגלית' דאז.

<פרידה ברעם: אני חושבת שבסיס השותפות, קודם כל תשתית השליחים של הסוכנות היהודית, בוודאי בקמפוסים, פועלת מאוד באדיקות עם 'תגלית'.

<פרידה ברעם: מעבר לשיתוף פעולה אמיתי שקיים גם מבחינה משאבית, אז אין ספק ש'תגלית' הייתה ניצן ראשון ובאמת סטרט אפ בעולם החוויות באופן כללי והיא הובילה להקמה של תכניות מקבילות ומשלימות לחוויה כמו שאנחנו מכירים, מסע ועוד ועוד.

<פרידה ברעם: זה רק מבורך, שיתוף הפעולה.

אברהם נגוסה: אז יש שיתוף פעולה.

<פרידה ברעם: בוודאי שיש.

אברהם נגוסה: יופי.

אברהם נגוסה: זה טבעי.

אברהם נגוסה: זה חשוב מאוד שגם משרד הקליטה, כשאנחנו מדברים על שיתוף הפעולה, אנחנו מדברים על שיתוף פעולה בעיקר גם בכיוון התקציב וכל הדברים האלה, כדי להרחיב ולחזק את התכניות במסגרת התכנית שלהם, של עידוד עלייה ותושבים חוזרים.

אברהם נגוסה: יש תקציב למשרד הקליטה.

<אלה סבן: אני אשמח לשמוע שאין חסם כי בעבר היה איזה שהוא חסם בתכנית ויכול להיות שמשם נבעה גם ההתרחקות שלנו.

<אלה סבן: החשש היה שאנחנו באמת נעשה פעילות לעידוד עלייה וקצת היה איזה שהוא חשש וחסם בתוך התכנית, שזה לא בדיוק הכיוון שהם רצו ליצור רושם בתוך 'תגלית'.

<אלה סבן: אז שוב, צריך לראות איך אנחנו עושים את זה בצורה עדינה באמת, שזה לא יהיה אגרסיבי מדי ואני מסכימה עם זה, מצד שני שגם תהיה איזה שהיא קבלה מצדם, כן לתת לנו לעשות איזה שהיא פעילות, רגישה, עדינה, במסגרת שהיא נכונה לשני הצדדים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

אברהם נגוסה: משם או מפה?

אברהם נגוסה: לפני שאני אבקש מהמנכ"ל מילת סיכום, לפני שאני מסכם את הדיון?

אברהם נגוסה: יש מי שרוצה?

אברהם נגוסה: אנחנו שמענו מהניסיון שלכם, זה מאוד מרגש, תמשיכו, זה דבר מאוד מאוד חשוב.

<דניאל גרינברג: רק לציין בהקשר שלנו, אנחנו ממשיכים לגייס כל שנה עוד ועוד ישראלים שיבואו.

<דניאל גרינברג: משלל השפות שהכי מאפיינות אזורים ספציפיים, כמו פלמית בבלגיה והשפות המרכזיות, שהן רוסית, צרפתית וספרדית, ונמשיך להביא ישראלים.

<פרידה ברעם: קשה לכם למצוא אותם?

<גידי מרק: זה לא קל.

<דניאל גרינברג: זה לא קל.

<דניאל גרינברג: אנגלית מן הסתם זו שפה הכי קלה שאפשר להגיע אליה.

<גידי מרק: חסרים לנו דוברי צרפתית, פורטוגזית.

<דניאל גרינברג: אלה השפות המאתגרות.

<נועה באוער: כן, אנחנו נפגשנו בשבוע שעבר.

<נועה באוער: בוגרי שליחות יש פעילות לא רעה, לא בהמונים פלמית, אבל בטוח ש - - -

<דניאל גרינברג: נציין שיש לנו בסופו של דבר קבוצות שמגיעות מהונגריה ומצ'כיה, למשל, שזה לא שפות שכיחות.

<פרידה ברעם: יש גם בוגרי מסע שנשארו בארץ, אני אשמח לעזור בזה.

<דניאל גרינברג: זה עדיין תהליך שאנחנו עושים, גם עם הבוגרים הישראליים שלנו וגם, כמו שנועה אמרה, התחלנו איזה שהוא תהליך מול הסוכנות בישיבה ראשונית ונראה איך אפשר לפתח את זה משם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אדוני המנכ"ל, מה אתה נותן לנו שיעורי בית, לחברי הכנסת, לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות?

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח.

<גידי מרק: אל"ף, אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה, לוועדה, שבאמת נעניתם להזמנה שלנו וזיכיתם אותנו בכבוד לארח אתכם כאן.

<גידי מרק: בשבילנו זו רק התחלת הדרך, כי יש עוד הרבה מה לעשות כדי לחבר את ישראל לעולם היהודי ואת העולם היהודי לישראל, בעיקר את הדור הצעיר, בצורה חיובית.

<גידי מרק: אני יכול לומר שמהבחינה הזאת 'תגלית' היא אחת מאבני היסוד של החוסן הלאומי של מדינת ישראל ושל העם היהודי, זאת תעודת ביטוח שכל אחד ואחד מאיתנו צריך לרכוש כדי שלילדים שלנו יהיה עם מי להתחתן ויהיה לו עם מי להיות בקהילה יהודית בעולם גלובלי.

<גידי מרק: לשמחתנו הרבה אנחנו כבר 16 שנה קיימים ולהפתעתי הרבה אנחנו בקונצנזוס.

<גידי מרק: אנחנו נעבוד קשה כדי שלא אחד, לא משמאל, לא מימין, לא דתי ולא חילוני, שלא יגיד ש'תגלית' היא דבר מרכזי בחיוניותו להמשך הקיום של העם היהודי ואנחנו, כפי שאמרתי, בהתחלת הדרך.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: אני מברך גם על היוזמה שפניתם אלינו שנגיע לפה וגם על ההחלטה להגיע לפה, זה חשוב מאוד, ואני מאוד מברך את מנהלת הוועדה - - -

<דנה גורדון שושני: ואת אריק קפלן.

אברהם נגוסה: ואת אריק קפלן, שעשיתם את התיאום וגם את הארגון המוצלח שאנחנו קיימנו, גם הסיור וגם הדיון.

אברהם נגוסה: אני שוב אומר לכם, כמו שאמרתי בהתחלה, כמי שנפגש ומסתובב עם הרבה קהילות יהודיות וגם מקיים דיונים בוועדת העלייה והקליטה והתפוצות, גם בנושא אנטישמיות וגם בנושא BDS, גם בנושא עידוד עלייה, אנחנו רואים את החשיבות של 'תגלית' כמענה למה שאנחנו שומעים, שבואו נחזק את הקשר של התפוצות למדינת ישראל ובוא ניתן את העתיד ואת התקווה לדור הצעיר שנמצאים בגולה, שמדינת ישראל היא הבית שלו.

אברהם נגוסה: זה אני חושב ש'תגלית' הוא מענה.

אברהם נגוסה: היה לי ניסיון, כשחזרתי באחת הנסיעות שלי והיו במטוס הרבה צעירים, במסגרת 'תגלית', נראה לי.

אברהם נגוסה: אני מתבלבל בין מסע ו'תגלית', אבל זה היה אחת מהקבוצות מהתכניות שהיו, כמעט רוב המטוס היה קבוצה גדולה של הצעירים ואני מרגיש את ההתרגשות שלהם.

אברהם נגוסה: זו פעם ראשונה של רובם לישראל, הם שמעו על ישראל, סיפרו להם, אבל כשהמטוס התחיל לרדת, אז כולם אמרו here is the land, here is the land, כולם.

אברהם נגוסה: ההתרגשות שלהם, זה מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה מאוד חשוב לנו לחזק את הדבר הזה.

אברהם נגוסה: האנשים שהיום, לצערי הרב, נמצאים בעולם שיש השפעה, שהיום בן אדם יושב בבית שלו, פותח אינטרנט, הרשתות החברתיות, הוא מושפע מזה ויש לנו הרבה אויבים, לתת על מדינת ישראל תמונה אחרת, שקרים, השמצות, אבל את הדברים האלה, שבן אדם מגיע לפה והוא רואה בעצמו והוא חי פה כחלק מהחברה הישראלית, זה אחרת לגמרי.

אברהם נגוסה: כשהם חוזרים לשם יש לנו שגרירים, כמו שאמרת, במיליונים.

אברהם נגוסה: לכן חשוב לנו לחזק את הפרויקט הזה ולהרחיב את זה.

אברהם נגוסה: מה שתלוי בנו, כחברי כנסת, בוועדה, שאנחנו שמים את העניין של בנוסף לעידוד העלייה ובנוסף למלחמה בחסמים בירוקרטיים בתהליך הקליטה ובתהליך השילוב של עולים חדשים פה, בתחום החינוך, תעסוקה, דיור וכל זה, אנחנו גם משקיעים ועושים הרבה דיונים בנושא התפוצות.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו לרשותכם במה שצריך לעשות.

אברהם נגוסה: אז אני אומר, הוועדה קוראת למשרד הקליטה, חשוב מאוד שייכתב בפרוטוקול, לחדש את שיתוף הפעולה בהקדם האפשרי.

אברהם נגוסה: בנוסף לכל הגורמים גם, לסוכנות, להרחיב ולחזק את הקשר שקיים בנושא.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך, אדוני המנכ"ל והצוות וגם הבוגרים, תודה רבה לכם, אנחנו מאוד נהנינו, גם בעניין הפרויקט החינוכי של הסטרט אפ, זו היזמות והחדשנות, אני מאוד מאוד התרשמתי מהסיור, זה מאוד חשוב לנו.

אברהם נגוסה: אני הצעתי לך גם לעניין גם מדינות, להביא שגרירים, להביא נספחים לפה, בעיקר מאפריקה ומאסיה, להביא אותם ולהראות להם את הדברים האלה כי הם רוצים את הטכנולוגיה ואת היזמות ואת הסטרט אפ.

אברהם נגוסה: זה חשוב מאוד, לדעתי.

אברהם נגוסה: אנחנו מוכנים, זה לא במסגרת הוועדה, אני גם כיושב ראש השדולה ליחסי אפריקה-ישראל אני חושב שהיום מדינות אפריקה פתוחות לישראל.

אברהם נגוסה: זה מאוד מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: עברנו את העידן של הקומוניזם, העידן של דיקטטור באפריקה, יש היום שינוי גדול בדור הצעיר לטכנולוגיה וישראל היא המתאימה ביותר.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.