ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 478, 2017-03-08 09:30

אלי אלאלוף: היום ה-8 במרץ 2017, י' באדר התשע"ז, השעה 09:33.

אלי אלאלוף: הנושא: הצעת חוק לתיקון פקודת הרוקחים (הרשאה אישית לבעל תואר שני או שלישי ברוקחות קלינית), התשע"ז-2017 (פ/3646/20), של חבר הכנסת אלי אלאלוף.

<אייל שוורצברג: אנחנו מבקשים לעשות תיקון לסעיף 26.

<אייל שוורצברג: אנחנו מבקשים שרוקחים בעלי תואר שני או שלישי ברוקחות קלינית, שעברו מסלול הכשרה ארוך בישראל או בחו"ל ויש להם רישיון ישראלי, לא יצטרכו לבצע את ההכשרה הנוספת של 60 שעות, שתינתן להם ההרשאה האישית ללא צורך בהכשרה נוספת.

<אייל שוורצברג: אנחנו סבורים שהבקשה הזאת היא בקשה מאוזנת, לאור תכניות הלימודים המפורטות והמעמיקות שיש לאותם רוקחים.

<אייל שוורצברג: אנחנו עושים את זה כחלק מתכנית הלימודים.

<אייל שוורצברג: כל ההכשרה של ה-60 שעות בטלה בשישים לעומת עומק הלימודים שעוברים בתואר שני ושלישי אותם רוקחים.

<אייל שוורצברג: אני סבור שכל מי שסיים את התכניות האלו עבר מסלול כל כך ארוך וכל כך מדויק בלימודים שלו, שאין צורך לעשות את ההכשרה הנוספת הזאת.

<אייל שוורצברג: יתירה מזאת, גם אין צורך בקביעה של ה-5 שנים, מהסיבה שהם בדרך כלל מסיימים את הלימודים שלהם ונכנסים לתואר שני.

<אייל שוורצברג: באוניברסיטת בן-גוריון לוקח 4 שנים עד שמסיימים את התואר הראשון.

<אייל שוורצברג: באוניברסיטה העברית זה עוד 3 שנים לפחות עד שמסיימים, ככה שכל הנושא הזה מתייתר.

<אייל שוורצברג: יש לנו אנשי מקצוע מהשורה הראשונה.

<אייל שוורצברג: מדובר פה על המשך מרשם, לא מדובר על מרשם שהוא חדש.

<אייל שוורצברג: אני לא רואה למה לא.

<יעל סלנט: זה לא נכלל בהצעת החוק שמונחת בפנינו.

<אייל שוורצברג: מה לא נכלל?

<יעל סלנט: הנושא של ה-5 שנים.

<יעל סלנט: דרישת הניסיון היא בסעיף 26(א).

<אייל שוורצברג: נכון.

<יעל סלנט: אתם אומרים שבכלל לא יהיה צריך ניסיון?

<אייל שוורצברג: מדובר פה ברישיון ברוקחות.

<אייל שוורצברג: מכיוון שעד שהם יסיימו את התכנית ייקח סדר גודל של 3, 3 וחצי שנים, השנה וחצי הנוספת הזאת לא תוסיף או תקטין.

<יעל סלנט: אנחנו רוצים לכתוב 3 שנים?

<אייל שוורצברג: 3 שנים זה יהיה טוב.

<יעל סלנט: בהצעת החוק שמונחת בפנינו יש רק פטור מחובת הכשרה, אין את העניין של ויתור על דרישת ניסיון.

<יעל סלנט: אנחנו מבקשים לתקן את סעיף (א).

<נילי חיון דיקמן: יש לנו 5 שנים עד שרוקח נותן מרשם רגיל, ויש שנתיים לרוקח במצב דחוף.

<נילי חיון דיקמן: נראה לי שזה קצת מעמיס להוסיף מועד שונה.

אלי אלאלוף: כדאי שאתם תציעו.

<אייל שוורצברג: נילי מבקשת שנתיים במקום 3.

<נילי חיון דיקמן: אם מורידים מ-5, עדיף להיצמד לשנתיים.

<יעל סלנט: זה לא כל כך משנה מבחינת העוד מספר, פחות מספר.

<יעל סלנט: השאלה מה עמדתכם המקצועית.

<אייל שוורצברג: בלאו הכי המינימום יהיה כאן שנתיים.

<אייל שוורצברג: הם לא יסיימו לפני 3 שנים מקבלת הרישיון שלהם.

<אייל שוורצברג: שנתיים זה גם בסדר.

<אייל שוורצברג: ההתייחסות היחידה היא לאנשים שיבואו מחו"ל עם התארים ויצטרכו לעבור בחינה בישראל.

<אייל שוורצברג: אני הייתי אומר 3 שנים אחרי הרישיון.

<אמנון הופמן: אני בעד שנתיים, כי עם הזמן דברים יכולים להשתנות.

<אמנון הופמן: אם הקורס המוצע בשביל לקבל את האישור הזה הוא 6 נקודות זכות, הלימודים שלהם הם 106 נקודות זכות, כך שיש להם עוד הרבה יותר ידע ממה שנדרש לצורך ההכשרה הספציפית הזאת.

<אמנון הופמן: הם ראויים יחד עם התואר שלהם לקבל אישור להיות בעלי הרשאה לכתוב את המרשמים המדוברים האלה.

<אמנון הופמן: אני חושב שצריכים לתקן את העניין של תואר שני או שלישי, כי התואר שאנחנו נותנים הוא תואר דוקטור ברוקחות קלינית, שזה לא תואר שלישי.

<אמנון הופמן: אחרי שאתה עושה מאסטר אתה עושה phD, שזה תואר שלישי.

<אמנון הופמן: כדאי שיהיה כתוב תואר שני או תואר דוקטור ברוקחות קלינית.

<נילי חיון דיקמן: למה לא תואר שלישי?

<אמנון הופמן: זה לא תואר שלישי.

<יעל סלנט: את ההגדרה לקחתם מחוק הסדרת העיסוק?

<אייל שוורצברג: באוניברסיטה העברית בירושלים הם היו עושים תואר שני ברוקחות קלינית, ומסיימים מוסמך ברוקחות קלינית.

<אייל שוורצברג: התכנית השתנתה ל-PharmD.

<אייל שוורצברג: יש הבדל בין מי שעשה Doctor of Philosophy, שזה תואר שלישי, לבין מי שעשה PharmD, שזו תכנית מקצועית לרוקחים, עם התמחות ברוקחות קלינית.

<אייל שוורצברג: ההערה של פרופ' הופמן היא במקום.

<אייל שוורצברג: אפשר אולי לבוא ולהגיד לימודי מוסמך ברוקחות קלינית, שזה תואר שני, ולימודי דוקטור לרוקחות קלינית.

<יעל סלנט: מה ההבדל?

<אייל שוורצברג: phD זה מסלול ארוך יותר, הוא מחייב מחקר.

<אייל שוורצברג: לרוב הוא נמשך סדר גודל של 5 שנים.

<אייל שוורצברג: הם לא כל כך מתעסקים בצדדים הפרקטיים, הם מתעסקים יותר בצדדים התיאורטיים.

<אייל שוורצברג: ההגנה של התזה שלהם היא משהו שהוא עדיין במחקר.

<אייל שוורצברג: ב-PharmD מעניקים כלים שהם פרקטיקה לעבודה בשדה של הרוקחות הקלינית.

<אמנון הופמן: תואר דוקטור ברוקחות קלינית הוא תואר מקצועי.

<אמנון הופמן: MD הוא תואר מקצועי ברפואה.

<אמנון הופמן: PharmD הוא תואר מקצועי ברוקחות קלינית.

<אמנון הופמן: אנשים שעושים phD הופכים להיות חוקרים.

<אמנון הופמן: אלה דברים שונים.

<אמנון הופמן: כשכתבו פה תואר שלישי, התכוונו לתואר דוקטור ברוקחות קלינית.

<אמנון הופמן: זה התואר שמאושר על ידי מל"ג.

<יעל סלנט: אנחנו צריכים לראות איך לנסח את זה.

<יעל סלנט: הבנו את הכוונה.

אלי אלאלוף: הכוונה היא שיש תואר נוסף אחרי תואר שני?

<אייל שוורצברג: לא.

<אייל שוורצברג: יש לו תואר שני, שזה מוסמך לרוקחות קלינית, או תואר PharmD, שזה דוקטור לרוקחות קלינית.

אלי אלאלוף: ההמלצה שלך היא שנתיים ניסיון?

<אמנון הופמן: כן.

<רחל גוטמן: ברור לי שההכשרה של רוקח קליני, ואני בעצמי רוקחת קלינית, היא לעילא ולעילא.

<רחל גוטמן: הבנתי שהנושא של הנוהלים והתקנות מכוסה בלימודי הרוקחות הקלינית באוניברסיטה.

<רחל גוטמן: השאלה אם בנושא הזה נבחנים.

<אייל שוורצברג: בפעילות של מתן מרשם?

<רחל גוטמן: האם הם נבחנים על הנוהלים והתקנות למתן מרשם?

<יעל סלנט: תצטרכו לתקן את התקנות אם אתם מתקנים את דרישת הניסיון.

<יעל סלנט: ברור שחקיקה ראשית גוברת על התקנות, אבל יהיה צריך להתאים את התקנות.

<שי מושל: מעבר לנקודה שהודגשה כאן, קרוב ל-70% מההרצאות שניתנות בקורס עצמו מועברות על ידי רוקחים קליניים, על ידי קולגות שלי.

<שי מושל: אין לי שום ספק שזה גם הלחם והחמאה שלנו בעבודה השוטפת, כל אחד במוסד הרפואי שבו הוא עובד.

<שי מושל: הרבה פעמים מתקנים מרשמים שגויים של צוותי רפואה אחרים, כך שאין לי אלא לתמוך בעמדות שנאמרו.

אלי אלאלוף: אם נסכם, מדובר במוסמך ברוקחות או בדוקטור לרוקחות קלינית, ובניסיון של שנתיים במקום 5 שנים.

<יעל סלנט: אנחנו ננסח.

<יעל סלנט: הצעת חוק לתיקון פקודת הרוקחים (הרשאה אישית לבעל תואר שני או שלישי ברוקחות קלינית), התשע"ז-2017 1.

<יעל סלנט: תיקון סעיף 26.

<יעל סלנט: בפקודת הרוקחים (נוסח חדש), התשמ"א-1981, בסעיף 26(א1)(1), אחרי "לעניין זה" יבוא "או לרוקח מורשה שהוא בעל תואר אקדמי שני או שלישי ברוקחות קלינית, שניתן על ידי מוסד מוכר להשכרה גבוהה בישראל, כמשמעותו בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, או על ידי מוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ, אם אותו מוסד מוכר כמוסד להשכלה גבוהה על פי הדין החל באותה מדינה והמנהל הכיר באותו מוסד, בתואר שניתן על ידי אותו מוסד ובמכלול לימודיו של המבקש לתואר".

<יעל סלנט: אנחנו מתקנים את הניסיון מ-5 שנים לשנתיים למישהו שהוא רוקח קליני שסיים תואר מוסמך או תואר דוקטור.

<יעל סלנט: השאלה היחידה לגבי אנשים שבאים מחו"ל.

<יעל סלנט: גם שם זה תואר דוקטור?

<אייל שוורצברג: כן, זה נקרא PharmD.

<אמנון הופמן: תואר שלישי זה משהו אחר לגמרי.

<אמנון הופמן: זה תואר במחקר, לא תואר מקצועי.

<אמנון הופמן: פה אנחנו מדברים על אנשים עם תואר מקצועי שיתנו מרשמים בגלל המקצועיות שלהם.

<יעל סלנט: השאלה אם בחו"ל זה אותו סיפור.

<אייל שוורצברג: כן.

<אייל שוורצברג: אני יכול להעיד על בריטניה ועל ארצות הברית, שאלה שני המקומות העיקריים שמוציאים רוקחים קליניים.

<אייל שוורצברג: בבריטניה יש תואר שני ברוקחות קלינית ויש PharmD, ובארצות הברית הם עברו ל-PharmD.

<יעל סלנט: תואר שני זה לא משהו שכולל את ה-PharmD ?

<אייל שוורצברג: לא, זו הכשרה נוספת.

<אייל שוורצברג: בארצות הברית הם עושים מסלול של 7 שנים ל-PharmD.

<יעל סלנט: אנחנו צריכים את המינימום.

<יעל סלנט: המינימום מייצג לנו את הכל.

<יעל סלנט: השאלה אם זה לא המינימום.

<אייל שוורצברג: אלה שני מסלולים נפרדים.

<אייל שוורצברג: פה עושים תזה רחבה הרבה יותר.

<יעל סלנט: השאלה אם לא כולם עושים את התואר השני.

<אייל שוורצברג: לא כולם עושים את התואר השני.

<אמנון הופמן: בעבר למדו את התואר השני, אבל אז עברו לתואר PharmD.

<אמנון הופמן: אלה לימודים אחרים, בהיקף אחר.

אלי אלאלוף: מי בעד, מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: נמנעים – אין