ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 432, 2017-02-06 12:00

איתן כבל: צהרים טובים, גברתי מנהלת הוועדה, רשמת, דובר.

איתן כבל: אנחנו שמחים באמת, ואני אומר את זה בכל לבי, לארח את חברי השר יריב לוין, שר התיירות, גם במסגרת יום התיירות אבל גם זו הזדמנות מבחינתנו לעשות את מה שהתקנון ממילא מחייב, לפגוש את כל המשרדים שנמצאים תחת פיקוחה של ועדת הכלכלה, שהשר יציג את משנתו או דברים שהוא חושב לנכון שצריך להניח אותם.

איתן כבל: יתרה מכך, גם ביקשתי מהשר שאם יש נושאים שחשוב שהוועדה תסייע לקדם אל מול החבורה המהוללת והמכובדת כאן ממשרד האוצר, מאגף התקציבים – שירה גרינברג, איזו זכות גדולה נפלה בחלקנו, שלא נדבר על מר must sell"" אסף וסרצוג המהולל.

איתן כבל: כמובן אני מברך את מנכ"ל המשרד שנמצא אתנו ואת חברי מורי ורבי אלי גונן.

איתן כבל: באמת, אלה לא מילים סתם ככה.

איתן כבל: חברים יקרים, אני גם רוצה להודות למרכז המחקר והמידע של הכנסת שבאמת עושה עבודה מדהימה והגיש לוועדת הכלכלה את המסמך: "תיאור וניתוח ניצול תקציב משרד התיירות לשנת 2016 והתקציב לשנים 2017-2018".

איתן כבל: יש בו הרבה גרפים, הרבה טבלאות.

איתן כבל: יש פה גם גרפים כאלה שעוד לא הגעתי אליהם בלימודי המתמטיקה שלי אבל אבקש שיסבירו לי אחר-כך את הגרפים האלה... השר יפתח ויציג את דבריו.

איתן כבל: אדוני השר, בבקשה.

יריב לוין: קודם כול, אדוני היושב-ראש, תודה רבה, ותודה לכל מי שהגיע לכאן.

יריב לוין: השבוע מתקיים יריד התיירות השנתי, ה-IMTM.

יריב לוין: בוודאי כולם מוזמנים להגיע.

יריב לוין: הוא יתקיים בימים שלישי ורביעי.

יריב לוין: היריד השנה הוא הגדול ביותר שהיה כאן אי-פעם, הוא הולך ומתרחב.

יריב לוין: אני מקווה שהוא מהווה עוד ביטוי לשינוי גדול מאוד שאנחנו מנסים לעשות במשרד.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, אני כבר מזהיר שאני יכול לדבר על תיירות ללא גבול אז לא איעלב אם תזרז אותי ותקצר את דבריי ותחתוך אותם.

איתן כבל: אתה דב חנין לעניים.

איתן כבל: ..

איתן כבל: ברשותך, יש לי בקשה, לפני שנעסוק ב-R

יריב לוין: אתן לכם איזו סקירה.

יריב לוין: כפי שציינת, מאחר ואנחנו מנצלים את הדיון הזה גם לדיון מעקב וביקורת של הכנסת על העבודה של המשרד אני רוצה להציג בגדול את המהלכים העיקריים שהמשרד עושה, ובתוך כל אחד מהם אתייחס ככל הניתן גם לנקודות שהעלית, ואחר-כך אם יהיו שאלות בנושאים אחרים בוודאי אענה בשמחה.

יריב לוין: צריך כל הזמן לראות מול העיניים את התרומה של ענף התיירות למשק ואת הפוטנציאל שלו.

יריב לוין: צריך להבין שכל מיליון תיירים תורמים כ-6 מיליארד שקלים, מייצרים כ-40,000 מקומות עבודה באופן ישיר.

יריב לוין: התוצאה של הדבר הזה כמובן היא שאם בספרד היו בשנה שעברה קרוב ל-70 מיליון תיירים ואצלנו היו כ-2.9 מיליון אז אפשר רק להניח, כאשר כל מיליון תיירים משמעותם 6 מיליארד שקלים ו-40,000 מקומות עבודה, מה הפוטנציאל, לאן אפשר היה להגיע ואיזו תרומה התיירות יכולה הייתה לתת.

יריב לוין: אני בכוונה מתחיל דווקא בנתונים ואחר-כך אעבור להראות איך הגענו למקום שאליו הגענו ולאן אנחנו מכוונים.

יריב לוין: השנה הייתה לנו עלייה של 3.6% בתיירות הנכנסת.

יריב לוין: הגענו ל-2.9 מיליון תיירים, כאשר חשוב לציין שהשליש האחרון של השנה היה הטוב ביותר אי פעם בתולדות התיירות למדינת ישראל.

יריב לוין: כלומר אנחנו כבר רואים מגמה, כאשר שלושה מארבעת החודשים האחרונים של 2016 היו חודשי שיא יחסית במספר התיירים שהגיעו ביחס לכל השנים שקדמו.

יריב לוין: הנתון הזה, של עלייה שנתית של 3.6%, לא מובן מאליו בכלל מכיוון שזו הייתה שנה של פיגועים ואירועי טרור לא פשוטים בכלל.

יריב לוין: בדרך כלל בשנים שבהן היו אירועי טרור היו ירידות דרסטיות בהיקף התיירות.

יריב לוין: אחד הדברים שעשינו השנה, להבדיל ממה שנעשה בדרך כלל, הוא דווקא להגביר את פעילות השיווק בעת שהיו פיגועים.

יריב לוין: כלומר לא לעצור אותה, כפי שעשו בעבר, אלא לומר: רבותי, נכון, יש אצלנו אירועי טרור, אבל אירועי טרור יש בכל העולם.

יריב לוין: הביטחון האישי פה הוא בוודאי הרבה יותר טוב מאשר ברוב ערי העולם.

יריב לוין: הדבר הזה באמת אִפשר לנו להמשיך לעבוד באופן רציף, נטע הרבה מאוד ביטחון גם בסוכני נסיעות וגם בחברות תעופה שעובדות אתנו, הביא לכך שבתחילת השנה כאשר היו ירידות מסוימות הן היו מאוד-מאוד מתונות ואז גם היציאה מן העניין הזה הייתה הרבה יותר מהירה.

יריב לוין: כך הצלחנו לסיים, אני חושב שבפעם הראשונה בתולדות המדינה, שנה של אירועי טרור לא פשוטים עם עלייה במספר התיירים.

איתן כבל: דרך אגב, מאיפה הגיעו התיירים?

איילת נחמיאס ורבין: לְמה אתם מייחסים אותה בעיקר?

יריב לוין: העלייה הזאת נובעת משני מרכיבים עיקריים.

יריב לוין: תיכף אגע בהם כאשר ניכנס לעולם השיווק.

יריב לוין: מרכיב אחד הוא מיקוד של עבודה ביעדים חדשים, בראשם סין.

יריב לוין: אפשר לראות גידול של 69% בתנועת התיירים מסין.

יריב לוין: גם מהודו, גם שם השקענו מאמצים גדולים והגענו לגידול מכובד.

יריב לוין: ועבודה משמעותית בארצות-הברית, ש-5% שם הם משמעותיים כי זאת מדינת המקור הגדולה ביותר שיש לנו.

יריב לוין: המרכיב השני שצריך להתייחס אליו הוא פנייה לקהלים חדשים לגמרי בחתך של קהלי מטרה, לא בחתך הגיאוגרפי.

יריב לוין: תיכף אגע בזה בצורה מעמיקה יותר.

יריב לוין: בדרך כלל בחדרים האלה יש הרבה מאוד תלונות למשרד האוצר ולאגף התקציבים.

יריב לוין: אני רוצה להגיד גם לשירה גרינברג וגם לאסף וסרצוג, בכלל לכל הצוות של אגף התקציבים שעובד מולנו, שיתוף הפעולה מצוין.

יריב לוין: יש לפעמים חילוקי דעות אבל בסך הכול שיתוף הפעולה מצוין.

יריב לוין: קיבלנו השנה – סוף כל סוף משרד התיירות הפך ממשרד קטן למשרד שהוא "קטן פלוס" – תקציב כולל של 1.1 מיליארד שקל, שיהיה לנו גם בשנה הקרובה וגם בשנה שלאחריה.

יריב לוין: מתוכו קרוב לחצי מיליארד שקל תקציב שיווק, שזה הכפלה של התקציב שהיה לנו בעבר.

יריב לוין: הדבר הזה בעצם אִפשר לנו לפעול בשתי זרועות מקבילות.

יריב לוין: האחת, המשכנו לעשות את מה שעשינו קודם.

יריב לוין: אני לא מזלזל במה שיש לנו.

יריב לוין: גם קרוב ל-3 מיליון תיירים זה לא מספר שאפשר לזלזל בו.

יריב לוין: יש הרבה מדינות שהיו שמחות מאוד להגיע אליו.

יריב לוין: לכן אנחנו ממשיכים את הפעילות שעשינו קודם, עם שיפורים ושכלולים וכן הלאה.

יריב לוין: אבל את כל היתרה העברנו לניסיון לפרוץ ולהגיע לשווקים חדשים ולפעול בכלים חדשים.

יריב לוין: קודם כול, נכנסנו לשני שווקים חדשים מרכזיים, סין והודו.

יריב לוין: לצדם אנחנו מתכננים בשנה הקרובה להיכנס גם לקהל ההיספני בדרום ארצות-הברית ובמקסיקו, בניסיון לייצר מזה איזו פריצת דרך.

איתן כבל: מקסיקו – לאלה שכבר הצליחו לעבור את הגדר...

יריב לוין: אלה שהצליחו ואלה שטרם הצליחו לעבור את הגדר.

יריב לוין: מתוך כוונה שמשם נוכל להתרחב ולהגיע לאמריקה הלטינית בצורה הרבה יותר טובה.

יריב לוין: דבר שני, והוא מאוד חשוב, הוא שינוי מוחלט של אסטרטגיית העבודה מול קהלי היעד.

יריב לוין: אפשר לראות את זה בסוג הפרסום.

יריב לוין: ישראל עד היום הייתה משווקת כמקום שבאים אליו כדי להסתגף לפני המוות, לבוא ולהתפלל בכל מיני כנסיות ולהצטלב וכן הלאה, שזה לא רע, ולכן אמרתי שאנחנו ממשיכים עם זה, לא מפסיקים.

יריב לוין: אבל הרוב המוחלט של התיירות בעולם היא בדיוק כמונו, האנשים שיושבים כאן בחדר, אנשים שרוצים שמש וים, לבוא לטייל בעיר וכן הלאה.

יריב לוין: לכן יצרנו קמפיינים שמיועדים לנצל את היתרון הזה שלנו, עם דגש אחד גדול, עם הכוונה ממוקדת מאוד לתקופת החורף, שבה יש לנו יתרון של מזג אוויר, שבה המחירים של הטיסות ושל המלונות סבירים יחסית.

יריב לוין: לכן ניסינו לעשות מאמץ גדול כדי להביא לתוצאות הרבה יותר משמעותיות בחורף.

יריב לוין: כפי שראיתם בנתונים של השליש האחרון של השנה הקודמת, אנחנו בסך הכול מתקדמים בעניין הזה היטב.

איתן כבל: דרך אגב, איך מדריכים את הסינים?

יריב לוין: תיכף נגיע לבעיות של הדרכה ושל מוצר.

יריב לוין: אני יכול לומר דבר אחד: הגידול בתיירות מסין מייצר לנו הרבה אתגרים, אבל אגע בו תיכף.

יריב לוין: בתחום השיווק, מעבר לעבודה הגיאוגרפית, יש פנייה לקהלים שבאים ל-city brake, באים לנופש.

יריב לוין: עוד שינוי גדול מאוד שעשינו, בניגוד לעבר שהשיווק היה של ישראל כמכלול, על מנת לפנות לקהלים הממוקדים האלה עברנו לעבודת שיווק שמבוססת הרבה יותר על מותגים.

יריב לוין: כלומר, אנחנו משווקים את תל-אביב, ירושלים, אילת, ים המלח והקהל שלהם, ועושים שיווק של ה-Holy Land לקהל הצלייני.

יריב לוין: עברנו מפרסום נפרד.

יריב לוין: עד עכשיו כל לשכה בנתה איזה קמפיין מקומי.

יריב לוין: עברנו לקמפיין רוחבי בכל אירופה שנעשה באותו זמן, באותה שפה מיתוגית, באותם מקומות.

יריב לוין: יש מאמץ להגיע גם לאותה מדיה.

יריב לוין: עשינו מעבר נוסף, וגם הוא היה חשוב, ברגע שרוצים למכור city brake או רוצים למכור חופשות כאלה של Sea and sun, את זה כבר לא מוכר הסוכן הקטן שעובד מול הכנסייה המקומית או מול הקהילה היהודית.

יריב לוין: היה צריך לבנות מערך חדש של סוכנים, הסוכנים הגדולים, הענקיים, שמביאים תנועה של מיליונים, שעד היום מדינת ישראל כמעט ולא עבדה איתם.

יריב לוין: אנחנו בתהליך של יצירת הסכמים עם הסוכנים האלה כדי שבסופו של דבר המוצר שלנו יעלה על המדף שלהם.

יריב לוין: ברור שכל סוכן כזה, כאשר המוצר עולה על המדף שלו ניתן להגיע למיליונים.

יריב לוין: במסגרת הזאת עשינו שיתופי פעולה בפעם הראשונה עם האתרים המרכזיים שכולנו עובדים איתם ביום-יום כשאנחנו מזמינים חופשה: Trip advisor, Expedia ודומיהם.

יריב לוין: אני רוצה לתת לכם דוגמה לקשיים שהדבר הזה מעורר.

יריב לוין: כאשר ביקשתי להיכנס למהלך הזה אמרו לי מייד שזה בלתי ניתן.

יריב לוין: כאשר שאלתי למה, אמרו לי: אנחנו צריכים על-פי החשבות לקבל חשבונית מכל אתר כזה, שאליה מצורף הצילום של הפרסום.

יריב לוין: כאשר עובדים עם סוכן קטן הוא מראה שהוא שם במקומון מודעה, אז אין בעיה, אפשר לעבוד אתו.

יריב לוין: אבל עם כל הכבוד, כשאתה מפרסם ב-Expedia הוא לא ישים מודעות במקומונים אלא זה עולם אחר לחלוטין.

יריב לוין: לקח המון זמן להביא את המערכת ליצירת הכלים המתאימים, אבל היום אנחנו נמצאים בעבודה רוחבית כדי להיכנס לאתרים האלה.

יריב לוין: הדבר הזה מתקדם יפה.

יריב לוין: אפשר לראות בדוגמאות שמוצגות כאן כתבה שנמצאת באתר עם תוכן שיווקי של תל-אביב בפנים.

יריב לוין: אנחנו עושים פעולות של "רה-מרקטינג", קרי מצב שבו כל מי שנכנס לאתרים השיווקיים שלנו, החברות השונות מקבלות יכולת לעקוב אחריו ולהציע לו את הפרסומות הרלוונטיות.

יריב לוין: כך אפשר לראות בצד שמאל, ב"בוקינג" אנשים שמחפשים מקבלים פתאום את תל-אביב ואילת ביחד עם ניו-יורק באותה קטגוריה ובאותה הזדמנות.

יריב לוין: אגב, באותה צורה, כאשר מישהו מחפש את רומא אנחנו משלמים כדי שיציעו לו את ירושלים, וכאשר הוא מחפש חופשה באי יווני שיציעו לו את תל-אביב או אילת וכן הלאה, כדי להתחרות באופן אמיתי ולא רק לקוות שאנשים יגיעו אלינו.

יריב לוין: עושים הרבה מאוד עבודה ברשתות חברתיות, כולל כמובן ב"פייסבוק".

יריב לוין: אני עובר לנושא הבא: המערך הדיגיטלי.

יריב לוין: ישראל היא Startup nation.

יריב לוין: מערך הדיגיטל של משרד התיירות היה מהישנים והגרועים בעולם, ואפילו מכל משרדי הממשלה בכלל.

יריב לוין: לזכות הצוות שנמצא שם, נעשתה עבודה של שינוי מוחלט של כל המערכת הזאת.

יריב לוין: היום אנחנו נמצאים במצב, שלהערכתי באמצע 2017 אנחנו נהיה כבר בחזית העולם בתחום הזה לחלוטין.

יריב לוין: החל מזה שיש לנו היום לשכה וירטואלית, שטרם הגעתו אדם יכול לשלוח שאלות ב"פייסבוק", הן הולכות למוקד המידע שלנו בנתב"ג והוא יכול לקבל משם את התשובות במקום.

יריב לוין: נשיק השבוע את האתר השיווקי החדש, אתר Goisrael החדש – אתר מתקדם עם סרטונים, עם כל מה שמצפה תייר שנכנס לשם.

יריב לוין: הקמנו בפעם הראשונה מאגר מידע עם כל המידע התיירותי הרלוונטי.

יריב לוין: אגב, אנחנו עובדים על הרחבת המאגר כי המטרה שיהיו שם לא רק פריטים שנוגעים באופן ישיר לתיירות, כמו בתי מלון, בתי הארחה או אטרקציות, אלא גם דברים שאנשים צריכים בצרכים היום-יומיים, מתחנות דלק, דרך סניפי דואר ועד אפילו מקווה לציבור דתי שמטייל.

יריב לוין: המערך הזה, שנועם קוריאט שנמצא כאן עומד בראשו, ייתן לנו כלים שהם הכי מתקדמים, גם מבחינת הנראוּת והתכנים שלהם וגם מבחינת היכולת של הממשק שלהם אל מול הצרכן ואל מול סוכני התיירות.

יריב לוין: גולת הכותרת של הדבר הזה, שאני מקווה שנשלים בחודשים הקרובים, היא אפליקציה שכל תייר, וכמובן גם ישראלים שמתיירים בתיירות הפנים, יוכל להוריד לטלפון, שנותנת את כל מה שצריך, כל פריטי המידע האלה, עם יכולת לראות מה נמצא לידך וכן הלאה ומאפשרת תכנון של טיול וכמובן עשיית שינויים תוך כדי הטיול עצמו בצורה המיטבית.

יריב לוין: הנושא הבא הוא OTA's – אתרי האינטרנט שמוכרים היום סוכני התיירות האינטרנטיים.

יריב לוין: כפי שאמרתי, אנחנו עושים כאן שיתופי פעולה משמעותיים מאוד.

יריב לוין: אפשר לראות איך זה נראה.

יריב לוין: לקחנו למשל ב-Trip advisor את התמונה הראשית בשורה שלמה של מדינות באירופה ובאופן הזה יצרנו חשיפה עצומה לישראל.

יריב לוין: אגב, אילת על-פי הנתונים של Trip advisor היא העיר השביעית בעולם מבחינת גידול בחשיפות למקומות שלא היו מוכרים בכלל.

יריב לוין: הדבר הזה כמובן תומך את כל המהלכים האחרים שאנחנו עושים.

יריב לוין: צריך להבין את האפקט של הדבר הזה.

יריב לוין: ב"אקספדיה" למשל ניתן לראות, יש לנו קפיצה מ-60,000 ל-86,000 פריטים שנמכרו בתוך 3 חודשים, מאז שרק התחלנו.

יריב לוין: כך שכל ההסכמים האלה מביאים לגידול שהולך ומתרחב עם הזמן.

יריב לוין: המהפכה אולי הכי משמעותית ורלוונטית לימים האחרונים, לפחות מבחינה חדשותית, היא המהפכה שעשינו בנושא התעופה.

איתן כבל: אתמול הייתה על זה כתבה גדולה.

איתן כבל: כפי שאמר שם המנכ"ל כאשר ראיינו אותו, השאיפה שלהם היא להגיע לכך שהטיסה לא תעלה בכלל אלא יעלה כל מה שמסביב.

איתן כבל: זה מעניין, מרתק.

יריב לוין: כאן יש שינוי תפיסתי עמוק.

יריב לוין: כאן אני רוצה, היושב-ראש, ברשותך, לפתוח סוגריים ולומר משהו.

יריב לוין: ענף התיירות לא קיבל עד היום את המקום שהוא צריך היה לקבל.

יריב לוין: אני אומר את זה בצורה ברורה.

יריב לוין: לכן גם הפיגור שאנחנו נמצאים בו וההחמצה שאנחנו נמצאים בה.

יריב לוין: אתם רואים פה לאורך הדוגמאות שאנחנו עובדים כדי לגשר על פערים של שנים ארוכות.

יריב לוין: אחד הביטויים הבולטים של העניין הזה הוא כל מה שקשור לעולם התעופה ולמערכת של שדות התעופה.

יריב לוין: שדות התעופה ורשות שדות התעופה נמצאים במשרד התחבורה.

יריב לוין: בזה בעיניי יש אמירה ברורה מאוד, ראייה של המערכת הזאת כמערכת שהיא קודם כול כלי תחבורה של אזרחי ישראל החוצה ולא שער הכניסה לישראל פנימה.

יריב לוין: לשיטתי ולהבנתי שדות התעופה וכל מערך התעופה חייב להתנהל בראייה של איך הוא מושך פנימה את התיירות.

יריב לוין: לדבר הזה יש הרבה מאוד משמעויות.

יריב לוין: למשל, העדפה באגרות – וכאן הוועדה הזו מאוד-מאוד חשובה.

יריב לוין: אנחנו אחת המדינות הבודדות שעוד לא הפנימה את העובדה שאם רוצים להביא טיסות ממקומות שהם מוטי תיירות נכנסת צריך לתת העדפות באגרות והעדפות ב"סלוטים" (חלונות זמן) לאותן טיסות.

יריב לוין: אצלנו יש העדפות ב"סלוטים" לטיסות שמייצאות את הישראלים לחוץ לארץ.

יריב לוין: בכלל שדות התעופה הפכו למפעל לייצוא כסף ישראלי החוצה.

יריב לוין: מה שבעיניי אפילו בעייתי יותר, אין לנו משטר דיפרנציאלי של אגרות שמאפשר לנו באמת לטפל בעניין ולייצר אטרקטיביות.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, תראה איזה עולם עקום אנחנו מנהלים פה.

יריב לוין: התהליך הוא כדלקמן: בשדה התעופה נגבות אגרות בסכומים גבוהים מאוד, כולל כמובן מחברות שמביאות לכאן טיסות- - -

יעקב פרי: אבל הן נגבות מהחברות.

יריב לוין: מהחברות, אבל בסוף זה "מגולגל" על המחיר לנוסע.

יריב לוין: ואז קורה הדבר הבא: האגרות נגבות בסכומי עתק, כתוצאה מזה רשות שדות התעופה מרוויחה הרבה כסף, כתוצאה מזה משרד האוצר לוקח את הכסף העודף שיש לרשות שדות התעופה.

איתן כבל: ולא מחזיר את זה.

יריב לוין: כתוצאה מזה משרד האוצר נותן לי יותר תקציב שיווק כדי שאני אתן סבסוד לחברות התעופה, כדי שהן יוכלו לשלם את האגרות לרשות שדות התעופה.

יריב לוין: רבותי, זה דבר בלתי מתקבל על הדעת.

איתן כבל: לא יפה, שירה גרינברג.

איתן כבל: זה את או וסרצוג?...

איתן כבל: אני צוחק.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שאם זה היה תלוי בהם לא היינו שם כבר מזמן, אני אומר את זה בצורה חדה וברורה.

יריב לוין: צריך להבין שחברות התעופה רגילות בעולם לבוא לשדה תעופה, למשל חברה סינית שנכנסת, ולהגיד: אנחנו הולכים לטוס מסין ולהביא תיירים, מורידים להם את האגרות, הם יודעים שיש להם ביטחון.

יריב לוין: פה הם לא יודעים אם יהיה שר תיירות שייתן מענקים או לא יהיה שר תיירות כזה.

יריב לוין: כל המערך של המענקים בעייתי.

איתן כבל: אני רוצה לומר לאדוני שבסוף חודש מרץ ועדת הכלכלה תקיים דיון על נושא האגרות, דיון נרחב על פעילות רשות שדות התעופה והאגרות, כל יחסי הגומלין המתקיימים עם רשות שדות התעופה, האגרות וההשפעה על התיירות.

איתן כבל: אתה ואני דיברנו על זה בעבר וגם אמרתי לך שנערוך את הישיבה הזאת.

יריב לוין: אני חושב שזה מרכיב חיוני כדי להשלים את המהלכים שאנחנו עושים.

יריב לוין: אגב, אני מוכרח לומר שאם בתחילת הדרך שיתוף פעולה מול רשות שדות התעופה היה מאוד-מאוד בעייתי, אף אחד לא הבין למה פתאום משרד התיירות מתערב בעולם התעופה, אני חושב שהדבר הזה השתפר מאוד.

יריב לוין: היום אנחנו אפילו מנסים לעבוד ביחד בחלק מן המקרים כדי להביא חברות חדשות, וכן הלאה.

יריב לוין: עדיין אני חושב שטיפול בסוגיית משטר האגרות וגם במשטר ה"סלוטים", שהוא משמעותי לא פחות, חשוב מאוד.

יריב לוין: צריך להבין, ואתן דוגמה מאילת כדי להמחיש מה זה עושה, אילת נמחקה ממפת התיירות העולמית כמעט בכלל.

יריב לוין: נמצא פה סגן ראש עיריית אילת.

יריב לוין: אם היו 4 טיסות בשבוע בחורף זה היה טוב.

יריב לוין: בקיץ לא היה כלום.

יעקב פרי: אחת הטענות הייתה שזה בגלל היוקר.

יריב לוין: זה אולי נכון אבל עובדה, בואו נראה את המספרים היום.

יריב לוין: אמרו יוקר ואמרו ביטחון.

יריב לוין: תירוצים יש בלי סוף.

יריב לוין: אם הייתי יכול להיאחז בתירוצים היה לי הכי נוח.

יריב לוין: אני לא מקבל אף אחד מן התירוצים האלה.

יריב לוין: אני אומר לך: אל תעשה לי שום הנחה.

יריב לוין: יש לנו מדינה עם כל היתרונות לתייר ואנחנו נמצאים במקום שעם כל הקשיים האלה אפשר להגיע ליותר.

יריב לוין: אני אומר את זה חד וחלק.

יריב לוין: ביצענו באילת נוהל ביחד עם התאחדות המלונות, שאנחנו נותנים סיוע של 60 אירו לכל תייר.

יריב לוין: כל תייר שנוחת כאן בטיסה ישירה מקבל 60 אירו.

יריב לוין: התוצאה הייתה למעלה מ-40,000 תיירים שהגיעו לאילת כבר בחורף הקודם בשורה של טיסות.

יריב לוין: אגב, הכניסה הראשונה של "ריינר" לארץ הייתה בטיסות האלה לאילת.

יריב לוין: השנה מספר הטיסות עומד כבר על יותר מ-20 בשבוע.

יריב לוין: הגענו ל-40,000 תיירים כבר עכשיו.

איתן כבל: זו ההזדמנות לשפץ שם את בתי המלון.

יריב לוין: תיכף נגיע לשיפוץ בתי מלון.

יריב לוין: נגיע למספרים הרבה יותר משמעותיים.

יריב לוין: "ריינר" כבר הודיעו שהם מעמידים כמעט 100,000 מושבים, רק שלהם, לחורף הבא, הם הולכים להגדיל ל-24 טיסות שבועיות מ-12 יעדים שבועיים, רק הם, כאשר לפני כן היו לנו 4 טיסות שבועיות לאילת, הכול כולל הכול, בסך הכול לפני שנתיים, לא אחרי 20 שנים של פעילות.

יריב לוין: הם טסים לעובדה.

יריב לוין: "ויזר" התחילו בדצמבר לטוס מוורשה כטיסות ראשונות.

יריב לוין: הם רוצים לראות את העניין.

יריב לוין: כנראה יכנסו אליו באופן הרבה יותר משמעותי בשנה הבאה.

יריב לוין: אני חושב שהיכולת שלנו להעמיד את אילת כיעד – צריך להבין שברגע שרואים ש"ויזר" ו"ריינר" פועלות, ו"איזי ג'ט" שלא רצו בכלל לשמוע על אילת כבר עשו שם סיור לפני שבועיים, המשמעות היא שברגע שהסוכנים והאתרים והלקוחות רואים שהחברות האלה מגיעות הם כבר מתחילים לשים את המוצר על המדף, הם כבר מתחילים למכור, כבר יש אנשים שנסעו לאילת, הם כבר מספרים לחברים שלהם ופתאום הדבר הזה מתרחב.

יריב לוין: אני בהחלט חושב שאם לא יהיו לנו תקלות בלתי צפויות בחורף הבא נתקרב כבר ל-100,000 תיירים באילת בחורף, בזמן שהמלונות ריקים יחסית, בזמן שהעיר הייתה כמעט שוממת.

איתן כבל: עורכי-הדין לא יוכלו כבר לעשות כנסים בכל שבוע באילת.

איתן כבל: ..

יריב לוין: אגב, כבר קיבלתי תלונה מלשכת עורכי-הדין, שרוצים להעלות להם ב-30% את המחיר.

יריב לוין: אני לא חושב שנכון ללכת בכיוונים האלה.

יריב לוין: יודעים את דעתי.

איתן כבל: הם צריכים להגיד תודה על תקופת ה"יובש".

יריב לוין: אבל אני כן מוכרח לומר ששיתוף הפעולה עם המלונאים בעניין הזה היה מצוין.

יריב לוין: הם השקיעו כאן הרבה מאוד כסף במהלך שהוא לא מובן מאליו.

יריב לוין: צריך להבין שמה שקרה זה תהליך שמתמלא מלמטה למעלה.

יריב לוין: כלומר, בהתחלה התמלאו ההוסטלים, אחר-כך המלונות של שני כוכבים, עכשיו כבר מתחילים להרגיש את זה גם במלונות של ארבעה כוכבים.

יריב לוין: בחורף הבא כנראה כולם כבר ייהנו מזה באופן הרבה יותר משמעותי.

יריב לוין: פה הסבלנות ואורך הרוח ושיתוף הפעולה – אני אומר לחברי אלי גונן ולהתאחדות המלונות באילת – באמת ראויים להערכה גדולה.

יריב לוין: עוד הערה אחת בעניין נתב"ג.

יריב לוין: מה שעשינו בנתב"ג, מאחר ואנחנו לא יכולים לתת הנחות באגרות, נתנו מענקי שיווק גדולים לחברות התעופה כדי שיעשו שם שיווק.

יריב לוין: הצלחנו, כפי שראיתם עם המהלך של כניסת "ריינר", ולדעתי זה רק ההתחלה.

יריב לוין: הדוגמה הבולטת היא חברת "היינן" הסינית, שהגיעה לכאן אחרי מאמץ גדול מאוד שעשינו.

יריב לוין: החברה הזאת התחילה לטוס רק בסוף חודש אפריל.

יריב לוין: הטיסות שלה הן בתפוסה כמעט מלאה של תיירות נטו, כי יש לה מערך שיווק עצום בסין.

יריב לוין: היא התחילה ב-3 טיסות וכבר הגדילה ל-4.

יריב לוין: בעקבותיה מגיעה חברת "קטאי פסיפיק" מהונג-קונג, שתתחיל לטוס לכאן בסוף חודש מרץ ב-4 טיסות שבועיות.

יריב לוין: אגב, מדווחים לי על מכירות מצוינות.

יריב לוין: הם כבר שוקלים להגדיל אפילו ל-7 טיסות שבועיות, לטיסה יומית.

יריב לוין: המאמץ הגדול הבא שלנו הוא בשני מישורים: להביא לכאן את "אייר אינדיה", כי להערכתי אם היא תבוא נראה בהודו את אותו זינוק שאנחנו ראינו בסין השנה, ולייצר טיסה משנגחאי, שגם היא כמובן תהיה באופן מיידי מוטת תיירות נכנסת.

יריב לוין: שוב: עזרה באגרות וב"סלוטים" תועיל לנו מאוד.

יריב לוין: עוד נקודה חשובה היא סוגיית הוויזות.

יריב לוין: מדינת ישראל פחות או יותר אמרה לתיירים, בעיקר מסין והודו, מאזור המזרח הרחוק, ששם יש פוטנציאל גידול: אנחנו רוצים שבאמת תוכיחו לנו שאתם רוצים לבוא הנה, נוציא לכם את הנשמה עד שנהיה בטוחים שאתם משוכנעים שאתם רוצים לבוא.

יריב לוין: היה כאן משטר ויזות.

יריב לוין: אגב, דבר מעניין, אנשים שבאים מן הפיליפינים לא צריכים ויזה, כי הפיליפינים הייתה ביחסים קרובים עם ישראל מראשית ימי המדינה, ולעומת זה סין והודו, שהיחסים איתן כוננו לפני 25 שנים, משם כן צריך ויזה.

יריב לוין: למה פה כן ושם לא?

יריב לוין: היגיון רב לא היה בדבר הזה.

יריב לוין: בכל אופן, הייתה הרבה מאוד עזרה גם של משרד הפנים וגם של משרד החוץ, שהבינו את המשמעות של העניין הזה.

יריב לוין: כפי שאתם יכולים לראות כאן, זה הושק ממש לפני שבוע לראשונה, אפשר למלא את בקשת הוויזה באופן אלקטרוני, בלי צורך במסמכים נוספים, אפשר לקבל ויזות ל-10 שנים למי שיש לו ויזה לארצות-הברית או למדינות האיחוד האירופאי, ושורה של מהלכים כאלה שבסוף מתבטאים, כפי שאפשר היה לראות, בגידול בתיירות מסין.

יריב לוין: מכאן אני עובר לסוגיה של פיתוח תשתיות וגם בה עשינו שינוי גדול מאוד.

יריב לוין: בעניין הזה, אדוני היושב-ראש, עשיתי משהו שלו הייתי נועץ בך היית מזהיר אותי מפניו כפוליטיקאי מנוסה, אבל אני חושב שלא הייתה ברירה.

יריב לוין: השיטה שבה הדברים עבדו, לפיה השר מגיע ממקום למקום ומחלק פה כסף לזה ומחלק שם כסף למשהו אחר ומשרד התיירות עשה הרבה מאוד פרויקטים.

יריב לוין: השיטה שבה המשרד חילק לרוחב את הכספים להרבה מאוד פרויקטים קטנים הביאה למצב שתשתיות התיירות של מדינת ישראל נמצאות בפיגור ענק ביחס לרוב העולם.

יריב לוין: אגב, הדוגמה הכי מובהקת לעניין הזה היא הכותל המערבי.

יריב לוין: האמינו לי, יש לנו מזל, במירכאות או בלי מירכאות, שאין יותר תיירים, כי אם היו יותר תיירים אין להם פשוט איך להגיע.

יריב לוין: באזור הכותל המערבי אין מקום לאוטובוסים, אין שום דבר.

איתן כבל: אולי נגבה כסף על פתקים בכותל?

איתן כבל: זה יכול להיות "אחלה" פרויקט.

איתן כבל: ..

יריב לוין: זה יכול להיות, אבל אני מוכרח לומר לך שזה לא ישנה את תוצאות הבחירות להסתדרות, אם פתקים זה מה שמושך אותך כרגע... בעניין הזה הקמנו צוות משותף שלנו ושל משרד האוצר.

יריב לוין: פעם בשנה יוצא קול קורא, ניתן ניקוד לכל הפרויקטים.

יריב לוין: 35% מהניקוד זה הרלוונטיות של הפרויקט לתיירות נכנסת על מנת שהכספים ינותבו למקומות האלה.

יריב לוין: בהגדרה מראש נקבע ש-70% מן הכסף הולך אך ורק לערי הליבה התיירותיות, שאליהן מגיעה המאסה הגדולה של התיירים מחוץ לארץ.

יריב לוין: כתוצאה מזה אנחנו נמצאים בתחילת תהליך של קידום פרויקטים משמעותיים מאוד, שיש להם השבחה ישירה של המוצר התיירותי כאן ושל השירות שניתן לתייר, בדגש על תיירי החוץ.

יריב לוין: הדוגמה שאתם רואים כאן, הצלחנו בתוך שנה לפתוח קו שיט מחיפה לעכו ובחזרה, עם רציפים בשני הנמלים.

יריב לוין: הקו הזה הוא קו סדיר שפועל בשעות קבועות בכל יום, כלומר לא צריך להזמין מקום מראש, אתה יכול לקנות כרטיס במקום ולשוט במחיר 30 שקל לכרטיס, או 55 שקל הלוך-חזור, שהם מחירים סבירים.

יריב לוין: המטרה בדבר הזה היא גם לגוון את החוויה, גם לתת בחיפה, שיש בה ריכוז גדול של מלונות, הרבה יותר אופציות לתיירים שמגיעים אליה.

יריב לוין: את המהלך הזה אנחנו הולכים להרחיב בפרויקט בהיקף ענקי, פרויקט של הארת הנמל ומורדות הכרמל במופע אורקולי, שאפשר יהיה לעמוד בשורה של מקומות על הכרמל, לשמוע אותו, לראות את כל המופע הזה אל תוך הים – משהו ברמה הבין-לאומית הכי גבוהה שישנה, שאנשים יבואו במיוחד כדי לראות אותו.

יריב לוין: עשינו שורת מיפוי שלמה של מיזמים כאלה.

יריב לוין: אציג עוד דוגמה אחת למיזם כזה, שאני חושב שיכול היה להביא אותנו למקום מצוין מבחינת גיוון המוצר התיירותי.

יריב לוין: בישראל יש את הקיבוצים והם גם מותג וגם דבר מאוד מעניין.

יריב לוין: אני מחפש – אני מודה שעד עכשיו לא מצאתי – קיבוץ שיהיה מוכן להפוך את עצמו, כמו כאשר אנחנו נוסעים בחוץ לארץ, למשל בהולנד יש מין כפר עם כמה טחנות רוח ומפעל של נעלי עץ וגבינות שכולם נוהרים אליו, אני חושב שאפשר לקחת קיבוץ שיש לו רפת ומכון חליבה ובית אריזה ובית הילדים הישן וכן הלאה ולייצר שם מין מסלול פתוח שניתן יהיה לבוא ולראות.

יעקב פרי: עם המקלטים.

יריב לוין: כל מה שיש בקיבוצים.

יריב לוין: זו יכולה להיות חוויה ענקית לתייר, זו חוויה לכל המשפחה.

יריב לוין: אתה משלים את החוויה עם טרקטורונים ואלף ואחד דברים שאפשר לעשות שם בשטח ואתה מייצר דבר שאתה יכול למכור אותו בכל מקום.

יריב לוין: אתה אומר: בוא תראה את חווית הקיבוץ.

יריב לוין: תיירים מחפשים היום את החוויה, לא רק לראות את האתר אלא גם להרגיש ולחוות.

יריב לוין: אנחנו עובדים עכשיו בשיתוף פעולה עם רשות העתיקות, איזו חבירה על מנת לאפשר לאנשים לבצע חפירות, כל מיני דברים כאלה שיגוונו את המוצר וייתנו לתייר שמגיע לכאן הרבה יותר עניין.

יריב לוין: אנחנו מגיעים לנושא האחרון.

יריב לוין: הזכרת כאן את סוגיית המחירים, את הקושי הגדול לבנות מלונות.

יריב לוין: עשינו את המהלך הכי משמעותי שנעשה אי פעם כדי לנסות להביא להוזלת מחירי הנופש על-ידי גיוון משמעותי מאוד של היצע המלונאות, מערך שכלל גם חקיקה, גם החלטות ממשלה, גם החלטות פנימיות של המשרד.

יריב לוין: יש פה סרטון קצרצר שמופנה ליזמים בתחום המלונאות.

יריב לוין: אני מציע שנראה אותו, זה עדיף על ההסברים.

יריב לוין: (מקרינים סרטון.

יריב לוין: ) "... הנה בקצרה המדיניות החדשה.

יריב לוין: ההשקעה פשוטה יותר.

יריב לוין: צמצמנו את הבירוקרטיה באופן משמעותי על-ידי הכרה במלונות כתשתית לאומית לראשונה בתולדות המדינה.

יריב לוין: עד היום יזם שרצה לבנות מלון היה צריך להתרוצץ בין ועדות התכנון השונות ולעבור תהליך אישורים ארוך ומורכב שארך לפעמים 5 שנים ויותר.

יריב לוין: היום הוא פשוט יכול להגיש בקשה למשרד התיירות לקבל הכרה במלון שלו כתשתית לאומית ולנהל את כל הבירוקרטיה...".

איתן כבל: לא ייקח 5 שנים להכיר בו?

יריב לוין: לא.

יריב לוין: המשך הסרטון: "כדי לקבל הכרה בפרויקט כתשתית לאומית על היזם לעמוד באחד משלושת התנאים הבאים: בניית 400 חדרים או יותר במתחם אחד; הקמת שני בתי מלון בשני אזורים שונים בארץ, ובהם יחד 300 חדרים ומעלה; הקמת 4 בתי מלון שבכל אחד מהם 25 חדרים לפחות.

יריב לוין: "

יריב לוין: זה מאפשר להביא את כל הפרויקט לוועדה אחת ולא לרוץ בכל הארץ.

יריב לוין: המשך הסרטון: "...

יריב לוין: אשר יתמכו בתוכניות תיירותיות וגם הן יסייעו לצמצום הבירוקרטיה.

יריב לוין: ההשקעה אפשרית יותר.

יריב לוין: עכשיו ניתן לקבל תוספת זכויות לבניית דירות במלון ולמכור אותן.

יריב לוין: בשביל מה זה טוב?

יריב לוין: פרויקטים בתחום המלונאות סובלים בדרך כלל מכדאיות כלכלית נמוכה בגלל החזר השקעה ארוך מאוד.

יריב לוין: אם אתם שואלים אותנו – ארוך מדי.

יריב לוין: בשנים האחרונות ועדות מקומיות קיבלו סמכויות נרחבות, שמאפשרות להן להגדיל את זכויות הבנייה של מלונות ב-40%.

יריב לוין: אבל שימו לב לזה, מהיום הן יכולות לאשר עד 20% תוספת זכויות לדירות למגורים, אותן ניתן למכור וכך לממן את הפרויקט ללא מחנק כלכלי.

יריב לוין: הזכאות להרחבת הזכויות קיימת באחד משלושה מקרים: מדובר בפרויקט חדש, כלומר על קרקע בתולית שעד כה לא מומשה; בקשה להרחבת מלון קיים במעל ל-50 חדרים; הסבת מבנה למלונאות.

יריב לוין: לדוגמה, בניין משרדים שהוסב למלונאות.

יריב לוין: בשני המקרים האחרונים תוספת הזכויות לבנייה למגורים תחול רק על שטח ההרחבה.

יריב לוין: ההשקעה משתלמת יותר.

יריב לוין: יזמים יכולים לקבל מימון משמעותי כאשר יוקמו מלונות עממיים.

יריב לוין: יזם שבונה כיום מלון בישראל זכאי למענק של 20% מתקציב הקמת המלון.

יריב לוין: במקרה שיבחר להקים מלון עממי שיציע חדרים במחיר תחרותי יוכל לקבל 13% נוספים.

יריב לוין: "

יריב לוין: זה כדי לייצר אופציות הרבה יותר זולות, שמתאימות לטיסות לואו-קוסט.

יריב לוין: המשך הסרטון: "...

יריב לוין: סיוע בהתאם למפת אזורי העדיפות ובכפוף לאישור התקציב במשרד התיירות.

יריב לוין: אלו הוראות שעה התקפות לזמן מוגבל אז קדימה, השעון מתקתק.

יריב לוין: לסיכום, משרד התיירות מסייע לבתי המלון בישראל על-ידי מהפכה בשלושה דברים עיקריים: הקטנת הבירוקרטיה, שיפור כדאיות כלכלית למשקיעים, ומענקים חסרי תקדים עבור מלונות עממיים.

יריב לוין: ישראל מחכה לכם.

יריב לוין: לְמה אתה מחכים?

יריב לוין: מוגש באהבה על-ידי משרד התיירות הישראלי.

יריב לוין: "

יריב לוין: אפשר לראות, הבאנו לכאן דוגמה לחוברת למשקיעים שעשינו.

יריב לוין: בנינו פה מערכת שהיא באמת ברמה הרי מתקדמת בעולם, שלא תבייש אף חברה עסקית רצינית.

יריב לוין: בפעם הראשונה אנחנו הולכים, יש ירידים של הרשתות המלונאיות, של יזמים בתחום בתי המלון, מציעים להם את העניין הזה.

יריב לוין: אנחנו רואים תנופה אדירה.

יריב לוין: בכנס שעשינו של יזמים בתחום המלונאות, 240 איש נרשמו, היינו צריכים לסגור את ההרשמה אחרי ימים ספורים, ויש תנועה משמעותית.

יריב לוין: שאלתם שאלה אחת לגבי RBNB, ואני רוצה גם להגיד עוד מילה לסיום בעניין דירוג המלונות, גם זה עניין שעלה כאן וחשוב להתייחס אליו.

איתן כבל: אם אדוני לא היה מתייחס היינו מבקשים שאדוני יתייחס.

יריב לוין: אומר קודם כול בעניין RBNB – אני חושב שאסור לנו בתכלית האיסור לפגוע בנושא ה-RBNB במצבנו הנוכחי, וזה מסיבה פשוטה מאוד, שאין לנו כרגע אלטרנטיבות אמיתיות.

יריב לוין: הטעות הכי גדולה שאפשר לעשות זה לנסות להשוות אותנו לברלין או למקומות אחרים.

יריב לוין: אין לנו לא את כמות חדרי המלון שיש שם, אין לנו חדרי מלון עממיים כמעט בכלל, ולכן גם אנחנו נותנים מענקים הרבה יותר גדולים למלונות העממיים.

יריב לוין: צריך גם להבין שהקהל ש-RBNB מביא פעמים רבות הוא קהל שלא ילך למלון, ולכן אם נוריד את הדבר הזה נפגע ופשוט נגרום לכך שאנשים לא יבואו בכלל.

יריב לוין: יתר על כן, כאשר אנחנו עושים מהלך כל-כך משמעותי להביא לכאן את חברות ה"לואו קוטס" בהיקפים גדולים כדי שהן באמת ייצרו תנועה משמעותית של תיירות נכנסת לארץ, אם נעשה פגיעה במוצר המשלים, שהוא האכסון, נגרום לעצמנו נזק גדול.

יריב לוין: יכול בהחלט להיות, ואין ספק שזה תמונת עולם אידיאלית, שנגיע בעוד כמה שנים להיצע אכסון הרבה יותר גדול, שתהיה פה באמת תנופה אדירה של בניית חדרי מלון, שנגיע לנקודה שבה נוכל להגיד לעצמנו: יש לנו כל-כך הרבה תיירים ומצבנו כל-כך טוב ויש להם כל-כך הרבה אפשרויות שאנחנו יכולים עכשיו להתחיל לייצר הגבלות.

איתן כבל: השאלה רק אחת, אם כבר אדוני מתייחס לזה, האם תהיה הסדרה של העניין או שכל אחד יוכל לפעול כרצונו?

יעקב פרי: אני רוצה להוסיף לשאלה של היושב-ראש.

יעקב פרי: אדוני השר, אנחנו יודעים שיש הרבה דירות שמוסבות להיות מוצר של RBNB והן לא עומדות בסטנדרט.

יעקב פרי: האם למשרד התיירות יש בכלל יכולת לפקח על מנת שזה לא יקרה?

איתן כבל: אם אדוני מוסיף גם את השאלה ששאל חבר הכנסת פרי וגם את השאלה שלי, האם מכניסים אותו כמוצר חדש?

איתן כבל: או שבעצם כל אחד תולה שלט על הבית או באתר ואומר: יש אצלי חדרי אירוח?

יריב לוין: צריך לומר את האמת, למשרד התיירות אין שום סמכויות פיקוח בעניין הזה משום סוג שהוא.

יריב לוין: אגב, למשרד התיירות אין סמכויות פיקוח כמעט בשום דבר.

יריב לוין: אמרתי קודם שאנחנו כמעט בכל נושא עומדים במידה מסוימת כעניים בפתח.

יריב לוין: גם בוויזות – גם הן נתפסות כדבר שהוא לגמרי במנדט של משרד הפנים, קרי: עניין שנוגע רק למניעת כניסה.

יעקב פרי: במקומות אחרים בעולם למשרד התיירות יש עוד סמכויות.

יריב לוין: ברוב המקומות בעולם שדות התעופה הם עירוניים ולכן יש שם ראייה אחרת כי העיר רוצה למשוך אליה את התיירות הנכנסת ומכאן הדבר הזה נובע.

יריב לוין: אצלנו יש שדה תעופה אחד וגם הוא בניהול ממשלתי.

יריב לוין: פה היה צריך לייצר איזון נכון יותר, שלא קיים היום, שיהיה לנו איזה say בתוך התהליך הזה.

יריב לוין: אני חוזר ל-RBNB.

יריב לוין: אני כן חושב שצריך היה למצוא הסדרה לדבר הזה.

יריב לוין: אני חושב שלא נכון שזה יתנהל באופן פרוץ לגמרי.

יריב לוין: ההסדרה הזאת צריכה לעשות אבחנה ברורה מאוד בין מה שמשמש כעסק ממש, קרי: דירה כזאת שכל השנה מושכרת, כשאדם מחזיק 4 דירות כאלה ומתפעל אותן, לבין מציאות של אנשים שמשכירים פה לחודש כשהם נוסעים לחוץ לארץ ושם לשבועיים, או מארחים באיזה חדר בדירה שלהם, שהדבר הזה לטעמי הרבה יותר פשוט.

יריב לוין: אני חושב שההסדרה חייבת להיות מבוססת על דבר אחד, על כך שכל התהליך מאוד-מאוד פשוט ונעשה אוטומטית באינטרנט.

יריב לוין: אתה משלם איזו אגרת רישיון ובזה נגמר.

יריב לוין: אם תתנהל מערכת שאנשים צריכים לפתוח תיקים במס הכנסה וצריכים לנקוט כל מיני פעולות מן הסוג הזה, זה פשוט יהרוג את העניין הזה לגמרי.

יריב לוין: אני נמצא בהתדיינויות עם מס הכנסה בסוגיה הזאת.

יריב לוין: עד היום הן לא הסתיימו.

יריב לוין: אני אומר שוב, צריך להיזהר, למרות שהטענות שיש למלונאים בעניין אני מבין אותן, יש בהן הרבה מן האמת.

יריב לוין: היום אנחנו לא במצב שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו פגיעה בעניין הזה.

יריב לוין: בסוגיית דירוג המלונות – אין זה סוד שהנושא הזה עלה כאן כבר כמה פעמים.

איתן כבל: והוועדה עשתה כל מאמץ להתקדם בו.

יריב לוין: נכון.

יריב לוין: אני רוצה לומר בצורה ברורה, המהלך הזה עד כה נכשל.

יריב לוין: צריך להגיד את האמת, אי אפשר לקרוא ל"ילד" הזה בשם אחר.

יריב לוין: עשינו כאן – וזאת הזדמנות להודות לך, אדוני היושב-ראש– בסיוע שלך, ניסיון להגיע לאיזו נוסחה.

יריב לוין: מאחר ועוד לפני זמני שולם מראש לחברה שמטפלת בעניין הזה עבור דירוג של 100 מלונות לפחות אני חושב שצריך לעשות מאמץ להגיע ל-100 מלונות מדורגים, שזה נע בין רבע לחמישית מכלל המלונות הרלוונטיים לדירוג.

יריב לוין: הגענו לסביבות 70 במאמץ גדול מאוד.

יריב לוין: הייתה הבטחה שבחודש מרץ נגיע ל-100.

יריב לוין: מרץ עבר כבר לפני כמעט שנה ול-100 לא הגענו.

יריב לוין: אגב, הפרסומים פחתו מאוד כי הגדלנו את הקנסות ואנחנו מטפלים בזה.

איתן כבל: אז בכל זאת יש לכם איזו סמכות.

איתן כבל: ..

יריב לוין: כן, את זה יש לנו.

יריב לוין: אנחנו הולכים לעשות עוד ניסיון אחד אחרון לייצר מין מסע הסברה, שהגורם המדרג עצמו, תקצבנו אותו על מנת שיוכל לעבור ממלון למלון ביחד עם התאחדות המלונות, להסביר להם שהשד לא נורא.

יריב לוין: אגב, כל המלונות שנכנסו לדירוג מרוצים מאוד, את זה צריך לומר, לא שמעתי אף מלונאי שאמר לי שהוא מצטער שנכנס למהלך הזה, אבל החשש מן המהלך הזה אצל הרבה מאוד מלונאים גדול מאוד.

יריב לוין: אנחנו ננסה גם את המהלך הזה.

יריב לוין: אני מקווה שהוא באמת ייתן תוצאות.

יריב לוין: אם לא ייתן תוצאות, נדמה לי שנצטרך לחשוב גם בפורום הזה לאן נכון ללכת עם העניין הזה, בין אם ללכת לדירוג חובה, בין אם להפסיק אותו בכלל.

יריב לוין: יש כאן מנעד שלם של אפשרויות.

יריב לוין: אבל אני יכול לומר דבר אחד, בהחלט לפחות מבחינת סוכני תיירות, בעיקר מחוץ לארץ, הם רואים בזה מהלך מבורך, הם חושבים שהדבר הזה תורם ומועיל מאוד.

יריב לוין: לישראלים שדי מכירים כאן את המלונות המשמעות של זה קטנה יותר.

יריב לוין: אני מקווה מאוד שנצליח בעבודה משותפת עם התאחדות המלונות להגיע לפחות ל-100, ואם לא אנחנו נחזור לוועדה לראות איך אנחנו מתמודדים את זה.

איתן כבל: תודה, אדוני השר, על הסקירה המאלפת והרחבה.

איתן כבל: אפתח את הדיון.

איתן כבל: אאפשר קודם כול לחבר הכנסת יעקב פרי לומר את ההתייחסות שלו, מנכ"ל "ארקיע" כאן, בוודאי תרצה לומר כמה מילים, יוסי פתאל בוודאי ירצה להתייחס, בוודאי גם סגן ראש עיריית אילת, שהם כבר לא יכולים לעמוד בלחץ של 100,000 איש ורוצים הטבות, שירה גרינברג וכמובן מי שאדוני יחשוב לנכון מצוות משרדו, אני לא קובע לאדוני.

יריב לוין: בשמחה.

יריב לוין: אגב, אני רוצה לומר, נמצא פה הצוות המקצועי של המשרד בראשות המנכ"ל כך שאפשר יהיה גם לשאול אותם ישירות.

יריב לוין: זאת תהיה הזדמנות להתרשם מן המקצועיות שלהם ומן העבודה המדהימה שנעשית פה במאמץ משותף לאורך כל השנה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: איילת נחמיאס ורבין, אני מצטער, בינתיים נתתי כבר את רשות הדיבור ליעקב פרי.

איילת נחמיאס ורבין: אני נותנת ליעקב פרי.

איילת נחמיאס ורבין: פשוט בשעה 1 אני צריכה לנהל את ועדת הכנסת.

איילת נחמיאס ורבין: פרי תמיד לפניי.

יעקב פרי: קודם כול, אני מודה מאוד לשר התיירות.

יעקב פרי: שמענו סקירה ממצה, קצרה ותכליתית, שלשם שינוי דיברה גם על מה שאין למשרד.

יעקב פרי: אני רוצה לשאול 2-3 שאלות בקיצור נמרץ.

יעקב פרי: דבר ראשון, מה אתה יכול לעדכן אותנו לגבי שדה דב?

יעקב פרי: דבר שני, יש נושא של התרעות מסע.

יעקב פרי: על-פי מה שאני יודע, סוכני נסיעות מחויבים להגיד למי שקונה כרטיס שיש התרעת מסע, אבל המציאות היא שמי שקונה כרטיס היום קונה אותו נניח לעוד חצי שנה ואז או שיש התרעת מסע חדשה או שהתרעת המסע שהייתה התבטלה.

יעקב פרי: איך אפשר בכלל לאכוף, או להביא לידיעת נוסעים ישראלים שיש התרעות מסע?

יעקב פרי: אנחנו שומעים חדשות לבקרים על מקומות שישראלים מציפים אותם.

יעקב פרי: על מפת התיירות, למשל אני נוסע לעתים קרובות למדי בצפת וצפת נראית – איך אומר בעדינות – מוזנחת למדי.

איילת נחמיאס ורבין: לא צריך להיות עדין.

יעקב פרי: יש עוד ערים כאלה, שיכולות להיות אטרקציה.

איילת נחמיאס ורבין: הוא מכיר את פרויקט טבריה האישי שלי.

איילת נחמיאס ורבין: אתה צודק.

יעקב פרי: אטרקציות מטורפות.

יעקב פרי: אני מבין שאתם לא יכולים לפתח את העיר אבל איך אתם יכולים לגרום לכך שהיא תהיה אטרקציה תיירותית?

איתן כבל: וגם אם מפתחים את זה, אחת הבעיות, יש מקומות שמשפצים אותם וזה נראה איום ונורא.

איתן כבל: כבר עדיף שלא ישפצו.

איתן כבל: אתה כבר משפץ, אתה כבר עושה, תן לזה את הרעננות הנדרשת.

איתן כבל: השירותים נראים תמיד איום ונורא, המסעדה נראית זוועה.

איילת נחמיאס ורבין: איתן כבל, לדעתי במדרשיית "נועם" לימדו אותך "שניים אוחזים".

איילת נחמיאס ורבין: בערים האלה, למשל בטבריה, זה "שישים אוחזים".

איילת נחמיאס ורבין: פשוט רואים איך קורעים את העיר לגזרים, היא פשוט תקרוס.

איילת נחמיאס ורבין: על טבריה אתה כבר יודע.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתנצלת מראש שאני לא נשארת לשמוע את התשובה בגלל שאני מנהלת את ישיבת ועדת הכנסת.

איילת נחמיאס ורבין: לגבי שדה דב אני מוכרחה להגיד יותר ממה שאמר יעקב פרי בהקשר הזה.

איילת נחמיאס ורבין: אני מאוד-מאוד מוטרדת מעניין שדה דב.

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שגם אתם.

איילת נחמיאס ורבין: אני גם חושבת שהציעו תוכנית ושמו על השולחן תוכנית שגם מטפלת בבעיית הדיור, גם מייצרת יחידות דיור וגם משאירה את השדה האזרחי במקום.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שהחרב המתנופפת מעל הסיפור הזה של שדה דב פשוט בלתי נסבלת כבר וזה לא יכול להימשך כך, מה גם שאנחנו יודעים שממילא השדה הצבאי יזוז רק בשנת 2019.

איילת נחמיאס ורבין: שני דברים נוספים, מעבר לטבריה, שכבר הזכרתי.

איתן כבל: בכל מקרה לקצר את ההליכים של כל ההכנות, כי בסוף אני נוסע באוטו מאילת ומגיע ביחד עם אלה שהגיעו בטיסה.

איילת נחמיאס ורבין: זה נכון.

איילת נחמיאס ורבין: משהו פה לא תקין.

<קריאה: כי אתה נוסע מהר.

איתן כבל: ממש לא.

איתן כבל: אני אומר את זה עכשיו ברצינות, לא כאיזו "דאחקה".

איתן כבל: זה טוב לך אם אתה לא גר בתל-אביב, אם אתה גר ממש ליד שדה התעופה או אתה גר ממש בכניסה לנתב"ג, אחרת הפערים הופכים להיות ממש שוליים, ואני מדבר על נסיעה במהירות סבירה.

איילת נחמיאס ורבין: הוא מפחד כי אנחנו מטפלים גם בנושא הקטל בדרכים.

איילת נחמיאס ורבין: ..

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להשלים את דבריי בעוד שני דברים שמטרידים אותי מאוד וגם עליהם דיברתי עם השר.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאתם עושים עבודה משמעותית.

איילת נחמיאס ורבין: דבר אחד זה נושא שיפוץ בתי המלון.

איילת נחמיאס ורבין: מצב בתי המלון בארץ עדיין לא מצליח להשתפר, וגם קצב בניית חדרי מלון, אנחנו יודעים שהוא עדיין מאוד-מאוד אטי.

איילת נחמיאס ורבין: מצד אחד, אנחנו רואים כן בנייה של חדרים, חדרי יוקרה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים שהיום, בטח בירושלים ובתל-אביב, אנחנו זקוקים לכל סוג של חדרים שרק אפשר להעלות על הדעת, וגם התחרות מול חוץ לארץ, בסוף ענף בתי המלון בארץ – אני חושבת כמוך שזה אחד ממנועי הצמיחה הכי גדולים של מדינת ישראל, אבל ענף בתי המלון לא זוכה להתייחסות כזאת, צריך לומר את האמת.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא קשור למשרד התיירות, זה בכלל עניין לאומי.

איילת נחמיאס ורבין: צריך להחליט שזה חלק מה-Startup nation פשוט, וה-IMTM (תערוכת התיירות הבין-לאומית בתל-אביב) היא חלק מן הדברים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: דבר נוסף שחשוב להתייחס אליו, וזה לא רק בידיים שלך, זה גם בידיים של שר התחבורה, לדעתי גם נתב"ג עוד מעט על סף קריסה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו בונים, אנחנו בעיצומה של הזרוע הרביעית.

איילת נחמיאס ורבין: כאשר אני הייתי מעורבת בבניית הטרמינל הזה היינו אמורים להגיע ל-17 מיליון נוסעים בשדה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו כבר ב-18.3 מיליון נוסעים, אם אני לא טועה.

איילת נחמיאס ורבין: היינו אמורים להגיע ל-17 מיליון נוסעים בעת הזו פחות או יותר, נדמה לי ב-2016, על-פי התכנון המקורי.

איילת נחמיאס ורבין: הזרוע הרביעית אמנם נמצאת בבנייה.

יריב לוין: התכנון המקורי היה שתיירים לא יגיעו לכאן, לא אז ולא אחר-כך...

איילת נחמיאס ורבין: לא.

איילת נחמיאס ורבין: הטרמינל מתוכנן לשתי זרועות נוספות.

איילת נחמיאס ורבין: הזרוע הרביעית נבנית.

איילת נחמיאס ורבין: יש עדיין זרוע חמישית.

איילת נחמיאס ורבין: לדעתי, עם כל הכבוד, צריך להתחיל לדבר על הזרוע החמישית, שכולם מתעלמים ממנה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים איזו היערכות זה מצריך.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתנצלת שלא אהיה כאן, אבל זה הענף החביב עליי ואני מבטיחה לקרוא בפרוטוקול.

יעקב פרי: בשאלה שלי על נושא התרעות המסע, היום לפי החוק יש אחריות פלילית על סוכני הנסיעות.

יעקב פרי: יכול להיות שצריך להוריד אותה כי אין לה ממשות.

איתן כבל: תודה, גברתי.

איתן כבל: נפתח את הדיון.

איתן כבל: אלי גונן, נשיא התאחדות בתי המלון, אשמח אם אדוני, אחרי שהוא כמובן יברך את השר, ישים על השולחן את הנקודות שמציקות ומטרידות, בבקשה.

<אלי גונן: היה לי הכבוד והזכות ויש לי את היכולת לראות משני צדי המתרס כי הייתי במשך תקופה מסוימת בממשלה, אמנם לדברי השר לפני שהתחילה התיירות, אבל עדיין אני יודע להבין איך הדברים נעשים.

<אלי גונן: אני חושב שמדינת ישראל עברה כמה תהליכים מאז שקמה.

<אלי גונן: מ-Military nation ל-Agriculture nation, נדלג על כמה דברים נוספים שהיו לנו, היה לנו את ה-Startup nation שלדעתי הוא Exit nation, ואני מקווה מאוד שנגיע ל-Tourist nation.

<אלי גונן: כשאני לוקח את ה-Startup nation, ואני גאה מאוד בו, ה- Startup nation לא מייצר את מקומות העבודה שה- Tourist nationמייצר ולא נותן תשובה לפריפריה שה- Tourist nation מייצר, ואני לא רוצה להיכנס כאן, שברמה של הכנסות, שבעולם של התיירות אנחנו כן מביאים בתיירות הנכנסת, ה- Exit nationמביא הרבה יותר הכנסות, אבל אני לא בטוח שהן נשארות פה.

<אלי גונן: מאחר והייתי בשני הצדדים ואני מכיר את העבודה אני אומר בצורה ברורה ולא כדי להחמיא, אני יודע מה המשמעות של שר ביכולת להביא את התעשייה למעמד שהיא צריכה להיות בו.

<אלי גונן: בעניין הזה אני נותן את כל ההערכה לשר יריב לוין.

<אלי גונן: אני חושב שבכמה דברים שהוא עשה – אני מסכים אתך, אדוני היושב-ראש, וגם אמר חבר הכנסת פרי, אנחנו עוד לא במקום שאנחנו צריכים להיות בו אבל הקפיצה שעשינו ברמת ההתייחסות בתקופה האחרונה היא בלתי רגילה.

<אלי גונן: מעבר להרבה דברים, יש 2-3 דברים שעומדים בצורה יפה מאוד.

<אלי גונן: ראשית, הגם שאני ראיתי את הכול והשר יודע את דעתי, אני חושב שהנושא של הפיכת מדינת ישראל למדינת תיירות כפי שצריך מבוסס על דבר אחד: שיווק, שיווק, שיווק.

<אלי גונן: כל השאר יבוא באמצעות השיווק.

<אלי גונן: אם יהיה לנו ביקוש גדול הכול יבוא.

<אלי גונן: אני חושב שבעניין הזה, מעבר להישג שבעיני הוא עצום, בסיוע של שירה גרינברג והצוות שיושב פה, ואני יודע להעריך את זה, שמעבר לתקציב השיווק השנתי הפנומנלי, זה שנתנו את זה ל-3 שנים נותן אפשרות להתחייב, נותן אפשרות להתקדם.

<אלי גונן: נושא הרציפות הוא קריטי כשאנחנו מזיזים דברים.

<אלי גונן: זה דבר נפלא וגדול.

<אלי גונן: תיכף אתייחס להוצאה לפועל, אבל ברמה של התקציבים לא היה דבר כזה.

<אלי גונן: יש עוד דבר אחד.

<אלי גונן: אדוני היושב-ראש, אני מוכרח להגיד לך, עם כל ההערכה שיש לי אליך, ואתה יודע שיש לי הרבה והיא גדולה, כל ההתלהמות בנושא המחירים וכניסה במעסיקים- -

איתן כבל: הקדמת אותי.

איתן כבל: תודה.

<אלי גונן: - -כדאי לקחת אותה בחשבון.

<אלי גונן: תיכף אגיד למה אני אומר שכדאי לקחת את זה בחשבון.

<אלי גונן: אבל יש דבר אחד שאני גאה בו בתעשיית התיירות.

<אלי גונן: אני חושב שהשר לוין הביא לכך שדיון ראשון בממשלה בנושא הפחתת הרגולציה היה בנושא המלונאות והתיירות.

<אלי גונן: אני אומר דבר אחד שיהיה ברור, אני מודה לא על כך שזה בא לדיון, כי עוד לא התממש הכול, אבל לפחות עכשיו אנחנו כבר רוצים לבקש ומבקשים מראש הממשלה שילך בעקבות השר לוין ויוריד רגולציה במקומות אחרים.

<אלי גונן: אני אומר בצורה ברורה מאוד, כשתרד הרגולציה נוכל לגלגל את זה גם למחירים, ותיכף אתייחס למחיר.

<אלי גונן: עשינו השוואה – ואנחנו אוהבים לעבוד על-פי מספרים, על-פי מציאות – בין חברה ישראלית שמנהלת מלונות באירופה לבין חברה ישראלית שמנהלת מלונות בישראל.

<אלי גונן: העלויות הרגולטיביות בישראל לאין שיעור הרבה יותר גדולות מאשר באירופה.

<אלי גונן: רק ניקח את הארנונה.

<אלי גונן: באירופה בממוצע מלון משלם ארנונה בסדר גודל של 0.7% מן המחזור שלו ואילו בישראל 3% או 3.2%.

<אלי גונן: הייתה שיחה בין שר התיירות יריב לוין לבין שר הפנים, שכבר הסכימו ללכת על ניסיון של ארנונה שמבוססת על תפוסות, אז מצאנו כבר סוף-סוף עיר שהייתה מוכנה לכך ואז, כמו בכל דבר טוב, אתה מכיר את התנועה הזאת, היועצים המשפטיים כרגע עדיין "תוקעים" את זה, אבל אני מקווה שנצליח להתגבר על הבעיה.

יעקב פרי: כלומר, המלון ישלם לפי אחוזי התפוסה?

<אלי גונן: באירופה כשלוקחים בשקלול את התפוסה, שיעור הארנונה נקבע גם על-פי תפוסה אבל גם, מה שקרה אצלנו, בייחוד בתקופה קודמת, היו שטחים רחבים מאוד של בית מלון שלא מכניסים כלום.

<אלי גונן: לובי גדול לא מכניס כלום.

<אלי גונן: משלמים ארנונה על הכול ב"פריים לוקיישן", לפי מטרז'.

<אלי גונן: אני מקווה שזה ייעשה.

<אלי גונן: אז אנחנו מגיעים למצב שיש לי פי שתיים עלות לעומת אירופה.

<אלי גונן: אתם המנהיגים של הכלכלה הישראלית, שימו לב, אציג לכם את המספר שהשר לוין יודע: בעלי מלונות ישראליים שמפעילים מלונות בישראל פתחו באירופה תוך 10 שנים 80,000 חדרים ובישראל סדר גודל של 7,000-8,000 חדרים.

<אלי גונן: אז אנחנו בורחים לחוץ לארץ, אנחנו עושים עבודה בחוץ לארץ, שזה בסדר, זה על הכיפאק, אבל הכול נובע מכך שאי אפשר להשתכר בישראל ואי אפשר לעשות.

<אלי גונן: יש עוד דבר אחד שהוא מהותי מאוד ואני חושב שצריך לקחת אותו בחשבון, זה נושא הפריון.

<אלי גונן: הפריון באירופה הרבה יותר גדול מאשר הפריון בישראל.

<אלי גונן: נדהמתי לראות את זה.

<אלי גונן: חדרנית באירופה מנקה יותר חדרים מאשר בישראל.

<אלי גונן: אני לא יודע למה אבל זאת עובדה.

<אלי גונן: כאשר אני לוקח את כל המרכיבים האלה – אנחנו מדינה יקרה מאוד.

<אלי גונן: אני יכול להגיד לכם כאזרח, לפעמים גם אני יוצא מדעתי, גם אם אני צריך לעשות הזמנה וגם כשהלכתי הבוקר למרכז שירות כדי לקנות רכב לבת שלי, שאלתי את מוכר הרכב: למה אני צריך לשלם על רכב פי שתיים מאשר באירופה?

<אלי גונן: אני כאזרח יכול להבין את הכול ולראות מה אנחנו עושים.

<אלי גונן: אני אומר עוד פעם, אני אומר את זה בכל מקום שאליו אני בא כנשיא התאחדות המלונות וכמלונאי, אני מוכן לפתוח לכל מי שרוצה- - -

איתן כבל: אלי גונן, משפט אחרון.

איתן כבל: רק תתייחס לעניין ה"שחור".

<אלי גונן: אתייחס.

<אלי גונן: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים.

<אלי גונן: אני מקווה שעד סיום תפקידו של יריב לוין באמת נהפוך ל-Tourist nation.

<אלי גונן: אנחנו צריכים סיוע בכמה דברים.

<אלי גונן: אני אומר לכם במפורש, והשר יודע את דעתי, אני חושב שתעשיית התיירות, התעשייה הפרטית, בכל העולם, וגם פה, נשענת על פעילות הממשלה, בטח על פעילות השיווק של הממשלה.

<אלי גונן: לצערי הרב, אני אומר בצורה חד-משמעית, הסקטור הפרטי לטעמי לא מספיק מעורב.

<אלי גונן: אני לא מדבר רק בתהליכים או בגיבוש התהליכים אלא הוא לא מעורב בהוצאה לפועל.

<אלי גונן: לא תמיד אנחנו יודעים מה קורה, וזה חבל, כי אנחנו באים עם המכירות.

<אלי גונן: התקציבים טובים, נעשים גם דברים טובים, אבל יש דברים שלא נעשים.

<אלי גונן: יש לנו בעיה קשה מאוד בעניין הזה.

<אלי גונן: עוד דבר אחד, אדוני היושב-ראש, יש לנו בעיה של עובדים זרים.

<אלי גונן: שירה גרינברג יודעת את זה.

<אלי גונן: יש לנו קושי גדול מאוד.

<אלי גונן: ביקשנו מהשר לבוא ולראות.

<אלי גונן: בים המלח מיצינו את פוטנציאל ההעסקה של הבדואים ואנחנו מוכרחים לקחת עוד עובדים.

<אלי גונן: באילת אנחנו לוקחים את הירדנים.

<אלי גונן: יש לנו בעיה כרגע בגידול, אבל הירדנים נותנים לנו לזה תשובה באילת.

<אלי גונן: יש לנו בעיה בארץ, גם בגלל שהאבטלה נמוכה מאוד.

<אלי גונן: יש מספר מקצועות קטן מאוד שבהם לא יעזור מה שנשלם, לא ילך לנו.

<אלי גונן: יש עוד דבר אחד שביקשנו לעשות, בנוגע להיטלי המס, גם לסודנים.

<אלי גונן: אין שום סיבה בעולם שהמלונאות תשלם יותר מאשר החקלאות או התעשייה.

איתן כבל: זה גם יגיע אלינו לדיון בסוף החודש, כל נושא האגרות.

<ליאור פרבר: הוא דיבר על ההיטל של מהגרי עבודה.

<אלי גונן: אני לא מבין למה, עם כל זה שרוצים לתת לנו.

<אלי גונן: אני לא רוצה להיכנס לדיון אם המלונות פחות טובים, כי יש לנו הכול.

<אלי גונן: אני באמת לא רוצה להיכנס לשיקול אם ילך פה עם מלונות עממיים או לא ילך.

<אלי גונן: אני באמת לא רוצה להיכנס לעניין הזה.

<אלי גונן: אני אומר לכם עוד דבר אחד, ב-1998, אז לא הייתי בממשלה, מרכז הכנסים "בניני האומה" בירושלים היה במקום 4 או 5 בעולם בביקוש לכנסים.

<אלי גונן: כאשר בדקנו איך הוא הגיע לשם, הוא הגיע משום שמארגני הכנסים, וזה חברה פרטית שלוקחת את כל הסיכון, תמיד מחפשים איפה עושים כנסים שיש בהם נקודת משיכה מעבר לכנס.

<אלי גונן: כל מה שהם אמרו: נבוא למקומות הקדושים לפני הכנס ואחרי הכנס.

<אלי גונן: זה הייחודיות שיש לנו.

<אלי גונן: אין לנו דרך להתמודד בנושא של נופש פר-סה ולכן אנחנו צריכים לראות לְמה אנחנו הולכים.

<אלי גונן: יש אוכלוסיות שמוכנות לשלם, יש אוכלוסיות שיכולות לתת.

<אלי גונן: צריך לחשוב גם לאילו קהלי יעד אנחנו פונים.

<אלי גונן: גם בנושא השיפוצים ביקשנו ממשרד האוצר, ביקשנו מהשר שתהיה גם אופציה למענקים לשיפוץ של מלונות.

<אלי גונן: יש פה התנגדות חריפה.

<אלי גונן: אני לא מבין למה, כי בתעשייה יש מענקים לשיפוצים.

<אלי גונן: אני לא רואה איפה אנחנו שונים, בייחוד שאנחנו מייצרים את הכול.

<אלי גונן: 2-3 נקודות אחרונות.

<אלי גונן: ראשית, אפרופו מרכז כנסים, הגיע הזמן, אדוני יושב-ראש הוועדה, שוועדת הכלכלה תתמוך – ואני מקווה שיריב לוין שר התיירות יוביל מהלך – בהקמת מרכז כנסים באילת על בסיס קזינו.

איתן כבל: אדוני רוצה שנפתח את הדיון מחדש?

<אלי גונן: כן.

איתן כבל: אין לנו זמן, אנחנו מוגבלים.

<אלי גונן: אז נעשה דיון במקום אחר.

איתן כבל: גם אין פה ש"סניקים ואחרים, לא מסרנו להם את ההודעה על זה.

<אלי גונן: ש"ס אמרו שהם לא יצביעו בעד.

<אלי גונן: לגבי נושא הדירוג, כנשיא התאחדות המלונות נכשלתי להביא לשר את 100 המלונות כפי שהתחייבתי.

<אלי גונן: יש מלון אחד שאני גם בפעילות הציבורית שלי מזכיר אותו, המלון בירוחם, שראיתי מה הוא עשה לסביבה שלא האמינה בכלל שיהיה שם מלון, מה הוא עשה לעיר, איזה "באז" ענק הוא עשה לעיר, איזה יופי הוא עשה לעיר.

<אלי גונן: המלון הזה דורג, ואני מוכרח להגיד שהדירוג הזה מאוד עזר לנו.

<אלי גונן: אני חושב שיש גם שיקול בנושא של הדירוג.

<אלי גונן: אנחנו ב-88 מלונות היום, אדוני השר, חסרים לנו עוד 12.

<אלי גונן: זו פעם ראשונה שאני לא עומד בהתחייבות שלי.

יריב לוין: אם יש 88 אז אנחנו לא מעודכנים.

<אלי גונן: עוד לא הגענו ל-100.

<אלי גונן: אני לא מתבייש להגיד באילו דברים אני נכשל.

<ליאור פרבר: יש 88 מלונות, 8 מתוכם בלי רישיון עסק אז אי אפשר לתת להם את הדירוג.

<אלי גונן: אנחנו כרגע ב-88 מלונות שנכנסים.

<אלי גונן: הדבר האחרון, אני רוצה להתייחס ל-RBNB.

<אלי גונן: אני לא מתנגד ל-RBNB, אני אומר את זה בצורה ברורה מאוד.

<אלי גונן: עתידי הביולוגי קצר מעברי, אין מה לעשות, זאת עובדה.

<אלי גונן: אני גם מקווה כך.

יעקב פרי: אתה רוצה את תמיכת הוועדה?...

איתן כבל: יש לנו אפשרויות להאריך.

איתן כבל: ..

<אלי גונן: אנחנו באותו אזור.

<אלי גונן: אני מוכרח להתרגל גם לדברים חדשים שקורים בעולם.

<אלי גונן: אבל בואו לא נחיה תחת ה"בלוף".

<אלי גונן: למה אני אומר "תחת הבלוף"?

<אלי גונן: כפי שאתה יודע, אדוני היושב-ראש, אני גם קצת עסוק בקואופרציה.

<אלי גונן: כל הנושא של RBNB, שהתחיל כתוצאה משיתוף, שאני יוצא לחופש ואני נותן למישהו שבא הנה להשתמש בדירה שלי, אני לא נגד.

<אלי גונן: אני אומר שוב, אין לי בעיה בעניין הזה, זה בסדר.

<אלי גונן: ה-RBNB נהפך למקטע כלכלי שעובד בצורה הכלכלית.

<אלי גונן: יש מי שיש להם 10-15 דירות שמפעילים את החלק הזה של הכלכלה.

<אלי גונן: לא תשמע אותי מדבר – מה שאמרו חבר הכנסת פרי וחברת הכנסת נחמיאס ורבין – על רגולציה ופיקוח כי אני נגד הרגולציה, אז אני לא רוצה לדבר על רגולציה וגם לא על מצלמות בחלק מן הדירות שמצלמות מה שקורה בדירה, זה יכול להיות מעניין.

<אלי גונן: אני מדבר רק על דבר אחד.

<אלי גונן: אני מתפלא שוועדת הכלכלה של הכנסת, שראש הממשלה וששרים בממשלה נותנים יד לפעילות של כלכלה "שחורה".

<אלי גונן: אני השקעתי עם שותפים 20 מיליון שקל במלון בתל-אביב ואני מתחרה בכלכלה "שחורה".

<אלי גונן: ה-RBNB בתל-אביב להערכתי זה 30 בתי מלון של 200 חדרים.

<אלי גונן: כבר היה סיכום, שבחוק ההסדרים היה צריך להיכנס הסדר של הכלכלה ה"שחורה" הזו, וביד המקרה הוא נעלם.

איתן כבל: אתייחס לזה, אדוני.

<אלי גונן: שייתן לי השר יריב לוין את האפשרות לא לשלם מס הכנסה, לא לשלם מס חברות, לא לשלם את המסים האלה, אז אוריד את המחירים ואתחרה ב-RBNB נהדר.

<אלי גונן: אבל אני משלם את הכול, עומד בחוק ולא יכול להיות שלא אקבל הגנה של הוועדה ושל הממשלה בנושא הזה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: מנכ"ל "ארקיע" בבקשה.

<ניר דגן: אני מבטיח לדבר בקצרה.

<ניר דגן: אני רוצה להחמיא למשרד התיירות, לשר יריב לוין, לאמיר לוי ולליאור פרבר ולשאר הצוות שאני פחות מכיר את שמותיהם, על ראייה רוחבית יוצאת דופן.

<ניר דגן: אני מנהל חברה שיש לה תעופה פנים-ארצית, בין-לאומית ומלונות.

<ניר דגן: אני רואה את משרד התיירות נוגע בכל התחומים.

<ניר דגן: זה מרשים מאוד.

<ניר דגן: אני מבקש מכם שתמשיכו.

<ניר דגן: אני רוצה לציין שלוש רגליים, ויש יותר רגליים לעניין הזה.

<ניר דגן: תקציבי השיווק הם אלה שמביאים את התיירים לארץ.

<ניר דגן: כמובן ששמים פתוחים הם חובה, ולכן זה שילוב, זה הרמוניה של משרד התחבורה ומשרד התיירות.

<ניר דגן: אבל מה שמביא בסוף את התיירים האלה ממקומות כמו ורוצלב או ברטיסלבה זה תקציבי שיווק.

<ניר דגן: זה גם עוזר לתיירות היוצאת, שזה גם מנוע בתוך הכלכלה הישראלית.

<ניר דגן: לכן אני חושב שזה מאוד-מאוד חשוב.

<ניר דגן: תמשיכו עם זה.

<ניר דגן: ראיתם נכון שיש מי שיכולים לשווק בוורוצלב – נתתם להם תקציב.

<ניר דגן: זה חשוב מאוד.

<ניר דגן: זה גם עוזר לנו להוציא תיירות החוצה, וגם זה טוב.

<ניר דגן: דבר שני, התרומה שלכם בנתב"ג מורגשת מאוד.

<ניר דגן: בשנתיים האחרונות בנתב"ג, בשיתוף של רשות שדות התעופה, משרד התחבורה ואתם, יש רוח חדשה שנושבת בנתב"ג, שמאפשרת הרבה יותר פעילות והרבה יותר הכנסה של פעילות פנימה.

<ניר דגן: זה חשוב מאוד.

<ניר דגן: זה שער הכניסה שלנו.

<ניר דגן: הדבר השלישי, ששוב מראה את הראייה הרוחבית של המשרד, הוא הטיפול בשדה דב, העמידה הנחושה של משרד התיירות על כך שהשדה הזה ימשיך לעבוד.

<ניר דגן: זה תורם קודם כול לעיר אילת, שהיא מנוע תיירותי, ובלי שיטפלו בעיר, בתושביה ובכלכלה שלה, ששדה דב הוא תחנה מרכזית שלהם, יש בעיה לעיר הזאת.

<ניר דגן: זה חשוב מאוד.

<ניר דגן: אתם גם רואים איך נתב"ג עמוס וכמה אי אפשר להעמיס אותו יותר ודואגים גם לעניין הזה.

<ניר דגן: אני חוזר ואומר, ראייה רוחבית מבורכת.

<ניר דגן: תמשיכו כך.

<ניר דגן: תודה רבה.

יעקב פרי: תודה.

יעקב פרי: חני סובול, מנכ"ל התאחדות משרדי הנסיעות, בבקשה.

יעקב פרי: אם אפשר, רבותי, להיות יותר תכליתיים.

יעקב פרי: תודה.

<חני סובול: אני מצטרפת לדברי חבריי על העשייה המבורכת של כבוד השר והצוות הנפלא שלו, שבאמת דוחף קדימה והצליח להביא תקציב שיווק הכי גדול שהיה אי פעם למשרד התיירות.

<חני סובול: אני רוצה לבקש בהזדמנות הזאת שתזכיר החוק, יש לנו לא מעט נושאים, חלק מהם זה גם הנושא שחבר הכנסת פרי העלה כאן באשר להתרעות מסע, שתזכיר חוק שירותי תיירות יגיע לכדי מיצוי בהליכים הפנימיים שלכם כדי שאנחנו נוכל לראות אותו ולהעיר את ההערות שיש לנו לגביו, כי יש לא מעט נושאים שהיינו רוצים לתקן בתוך הצעת החוק הזאת.

<חני סובול: בין היתר נושא של רגולציה של המקצוע, נושא של התרעות מסע, שמאוד-מאוד מבלבל את הציבור.

<חני סובול: מצד אחד, יש התחממות ביחסים עם טורקיה.

<חני סובול: מצד שני, קיימת התרעת מסע ברורה מאוד וקונקרטית מאוד בעניין טורקיה.

<חני סובול: זה סתם דוגמה שאני נותנת ממש מן האירועים שאנחנו חווים אותם יום-יום.

<חני סובול: נושא נוסף, לא עלה פה בכלל נושא תיירות הפנים.

<חני סובול: משרד התיירות אחראי גם על נושא תיירות הפנים.

<חני סובול: איפשהו בעשייה של התיירות הנכנסת, שהיא מבורכת ואנחנו שותפים לה ובאמת רוצים כמוכם את הגידול בה, אנחנו חושבים שגם לנושא תיירות הפנים יש מקום לתת.

<חני סובול: ראינו השנה מה קרה לעיר אילת בחודשים יולי-אוגוסט.

< אמיר הלוי: הפרויקט בעכו זה תיירות פנים.

<חני סובול: נכון, הפרויקט בעכו זה גם תיירות פנים וגם תיירות נכנסת.

<חני סובול: אבל תקציבים שמוטים לטובת תיירות הפנים, קמפיינים לטובת תיירות הפנים, לא רק בשעות מצוקה אלא לאורך כל השנה, היינו רוצים לראות גם את זה.

<חני סובול: תודה רבה על כל העשייה.

יעקב פרי: תודה.

יעקב פרי: בני כפיר, מנכ"ל ארגון מורי הדרך בישראל.

<בני כפיר: אני רוצה להצטרף לברכות שנשמעו מסביב לשולחן על הפעילות של משרד התיירות בשנה-שנתיים האחרונות, שהיא פעילות מבורכת.

<בני כפיר: היא נוגעת גם לנו, מורי הדרך, בכל מה שקשור בתיירות הנכנסת וגם בתיירות הפנים.

<בני כפיר: יש לי רק בקשה אחת.

<בני כפיר: אנחנו מבקשים מאוד לקדם את הנושא של תזכיר חוק שירותי התיירות, ובנוסף גם לנסות להקדיש תקציבים כלשהם לפיתוח ולחיזוק תיירות הפנים.

<בני כפיר: תודה רבה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: יוסי פתאל, בבקשה.

<יוסי פתאל: אני מנכ"ל לשכת מארגני התיירות הנכנסת לישראל.

<יוסי פתאל: אני כמובן מצטרף לברכות.

<יוסי פתאל: הצוות והשר עושים בתקופה הזאת מהלכים שהם חסרי תקדים בהיקף שלהם.

<יוסי פתאל: אני חושב שזו תקופה שתיזכר לעוד זמן רב.

<יוסי פתאל: אדוני השר, יישר כוח.

<יוסי פתאל: אחד הדברים שמטרידים אותנו ונאמרו כאן, ואולי זה תפקידה של הוועדה, אם יורשה לי, זה נושא ההמשכיות.

<יוסי פתאל: התקופה הזאת, שהיא תקופת רנסנס בתחום ההשקעות וכולי, יכולה בקלות גם להיגמר.

<יוסי פתאל: אנחנו מוטרדים מאוד מן העניין הזה.

<יוסי פתאל: לכן אולי הוועדה צריכה לדאוג לאיזו המשכיות כי הדבר הזה קריטי.

<יוסי פתאל: אני רוצה להתייחס לנושא שהשר העלה במשפט אחד.

<יוסי פתאל: זה עניין קריטי, שהרבה תחומים שקשורים לתיירות לא נמצאים בידיים של משרד התיירות.

<יוסי פתאל: אני רוצה לתת דוגמה מן הוועדה הזאת.

<יוסי פתאל: חברת הכנסת נעמי חזן בזמנו הביאה הצעת חוק לגילוי נאות בשיווק חבילות תיור לחוץ לארץ.

<יוסי פתאל: זה היה אמור לעבור במסגרת חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

<יוסי פתאל: יושב-ראש הוועדה היה אברהם פורז, מצד הסוכנים היה פרופסור ליבאי.

<יוסי פתאל: הם אמרו: צריך לראות את זה בגישה הוליסטית: כל מה שקשור לתיירות צריך להיכנס לחוק שירותי התיירות.

<יוסי פתאל: לקחו את הפרק שרצתה נעמי חזן לעשות בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, הכניסו אותו לחוק שירותי תיירות.

<יוסי פתאל: האמירה הזאת שנאמרה כבר כאן בוועדה בעבר, הוועדה צריכה להוביל מהלך שבכל מה שקשור לתיירות לפחות תהיה חובת היוועצות עם משרד התיירות.

<יוסי פתאל: יש הרבה דברים שנמצאים במשרד הכלכלה בנושא של הגנת הצרכן, דברים אחרים נמצאים במשרד התחבורה.

<יוסי פתאל: למשל, אולי פותחים את השמים אבל משרד התחבורה בפועל סוגר כמעט את הקרקע לתיירים: לא בתחבורה הציבורית, לא ברכבות, לא בשילוט, התעלמות מוחלטת מן הנושא של התיירות לישראל.

<יוסי פתאל: לכן האמירה הזאת, שכל מה שנוגע בתיירות חייב גם להיות קשור למשרד התיירות, לפחות בחובת היוועצות – אני לא רוצה שייכנסו פה לקרבות בנושא הזה – הוא קריטי.

<יוסי פתאל: אחד הדברים שנעשו באותה הזדמנות על-ידי משרד האוצר במסגרת הסרת חסמים בשוק היה הסרה מוחלטת של הרישוי והפיקוח מהתחום של סוכני הנסיעות, למרות שיש לזה עדיין עקבות, ראינו את זה בדיון הקודם בנושא מורי הדרך וכולי.

<יוסי פתאל: אמנם רגולציה הפכה להיות מילה גסה ואסור לדבר על זה, אבל בתחום התיירות הנכנסת נוצר מצב כאוטי, שבו כלכלה מן הרשות הפלסטינית וממדינות שכנות כמו ירדן משתלטת על חלקים נרחבים מהכלכלה הישראלית.

<יוסי פתאל: מכיוון שאין דין ואין דיין ואין רישוי ואין פיקוח, אתה יכול לפעול משטחי הרשות הפלסטינית, להביא קבוצות לישראל, להשתמש בנו כעגלה שמכניסה את התיירים, הם ישנים בעיקר מחוץ לישראל, למשל בשטחי הרשות הפלסטינית וצו אלוף הפיקוד אינו נאכף.

<יוסי פתאל: תייר שרוצה להיכנס למדינת ישראל, אם הוא רוצה לעבור ליותר ל-24 שעות בשטחי הרשות הפלסטינית זה חייב להיות באישור מיוחד של הצבא.

<יוסי פתאל: זה לא נאכף בכלל.

איתן כבל: אתה מדבר על מבקרי יום?

<יוסי פתאל: יש היום הרבה קבוצות פיקטיביות.

<יוסי פתאל: מיליון לינות נמצאות היום בשטחי הרשות הפלסטינית, תיירים שלכאורה מגיעים לישראל אך הכסף מופקד בעצם בחשבונות בנקים ברמאללה, שם אין מע"מ, מס הכנסה או שום דבר.

<יוסי פתאל: לכן בנושא התיירות הנכנסת יש לחשוב על רגולציה מסוימת.

<יוסי פתאל: רשות ההגירה והאוכלוסין חושבת שזה קריטי ואנחנו חושבים שזה נכון.

יעקב פרי: אתה אומר שהרשות הפלסטינית, מבלי שניכנס כאן לדקויות פוליטיות, זה בעיקר מזרח ירושלים?

<יוסי פתאל: הארגון במזרח ירושלים הוא ארגון פלסטיני ולא ישראלי, אבל זה גם.

<יוסי פתאל: הם פועלים עם רגל אחת ברשות הפלסטינית ורגל אחת בישראל, רובם חברים אצלנו.

<יוסי פתאל: זה לגיטימי לגמרי.

<יוסי פתאל: עדיין יש סוכנים ירדנים או סוכנים שנמצאים לגמרי ברשות הפלסטינית שמתייחסים אלינו כאל השוק שלהם.

<יוסי פתאל: הכלכלה בעצם הולכת לשם, ואני לא רוצה לדבר על המסרים שהתיירים מקבלים, שדיברנו עליהם קודם.

<יוסי פתאל: מצד שני, שכלול התיירות האזורית הוא קריטי.

<יוסי פתאל: משרד התיירות נמצא אתנו במהלך להביא קבוצות אפילו מן האמירויות הערביות.

<יוסי פתאל: שיתופי פעולה בתיירות להערכתי יכולים לקדם את מערכות היחסים.

<יוסי פתאל: חשוב לי להדגיש, ואני שמח שהשר מכיר בזה, אני חושב שחברי הוועדה צריכים להכיר בזה גם, תיירות נכנסת לישראל זה "כיפת ברזל" תדמיתית אסטרטגית של מדינת ישראל.

<יוסי פתאל: אין דבר יותר אפקטיבי מתייר שחוזר מכאן.

איתן כבל: שנהנה גם.

<יוסי פתאל: הרוב נהנים, בייחוד אחרי שהם קוראים את החדשות ומגיעים לכאן, החוויה חיובית מאוד, היא מפתיעה לטובה תמיד.

<יוסי פתאל: לכן המדינה צריכה לתת לשר את הגיבוי ולהבין שסוללה אחת של "כיפת ברזל" צריכה להיות מוקדשת לתיירות.

<יוסי פתאל: מכיוון שאנחנו נמצאים בעידן שבו התדמית מכריעה קרבות אנחנו חייבים להבין את משקלה וחשיבותה של התיירות.

<יוסי פתאל: משפט אחרון לגבי תיירות קבוצתית.

<יוסי פתאל: אדוני השר, חשוב מאוד להמשיך ולתמוך בתיירות הקבוצתית מכיוון שהיא מניעה את גלגלי הכלכלה בפריפריה.

<יוסי פתאל: לשים דגש על ירושלים ותל-אביב זה דבר נכון, אני חושב שזה מבורך, הפירוק לתתי-מותגים הוא חכם.

<יוסי פתאל: עדיין התיירות הקבוצתית הצליינית הדתית, גם סביב הנושא של הנישות, מהווה 40% מן ההכנסות ומייצרת את הכלכלה ואת מקומות העבודה בפריפריה.

<יוסי פתאל: אני חושב שהדבר הזה צריך להימשך.

<יוסי פתאל: תודה רבה.

איתן כבל: תודה, אדוני.

איתן כבל: אלי לנקרי, סגן ראש עיריית אילת, ולאחר מכן אחרונה שירה גרינברג, סגנית ראש אגף התקציבים, שתוכל להתייחס באשר היא תחשוב לנכון.

איתן כבל: מר לנקרי, ארצה ממך משפט אחד, ברשותך, התייחסות האם ניתן מענה לכביש משדה התעופה החדש שנבנה אל תוך העיר כי זה חלק מאותם אלמנטים שעליהם אנחנו מדברים כאן בתוך כל השיח, ותחבורה ציבורית.

<אלי לנקרי: אשמח להתייחס לזה, אדוני היושב-ראש.

<אלי לנקרי: עסקנו בזה במקרה, ראש עיריית אילת שנכנס עכשיו ואני, גם הבוקר בטיסתנו מאילת כשפגשנו את מנכ"ל רשות שדות התעופה יעקב גנות.

<אלי לנקרי: ברשותך, אפתח ואומר שיש כאן קונצנזוס לגבי השינוי הדרמטי שמחולל השר, המנכ"ל ובכלל המשרד בתקופה האחרונה, בשנים שהם מכהנים.

<אלי לנקרי: יש כאן מדיניות ברורה מאוד ובכל הקשור לעיר אילת זה מוכיח את עצמו.

<אלי לנקרי: בכל השנים אמרנו שיש לעיר אילת פוטנציאל עצום לתיירות נכנסת.

<אלי לנקרי: הפעם זה מוכח הלכה למעשה, המדיניות שמוביל השר מוכיחה, ואנחנו עדיין לא "מגרדים" את הפוטנציאל העצום שיש לעיר.

<אלי לנקרי: זה ממש מהפכה.

<אלי לנקרי: אין ספק שהמוצר התיירותי של מדינת ישראל בכלל הוא מוצר טוב.

<אלי לנקרי: כמובן צריך לשפר אותו, כמובן צריך להשקיע בתשתיות תיירות, כמובן צריך להשקיע באטרקציות, בשדרוג המלונות.

<אלי לנקרי: אבל יש לנו מוצר בסיסי טוב, ולאילת יש מוצר נהדר, וזה מוכיח את עצמו.

<אלי לנקרי: איפה עוד בעולם אפשר להגיע בתקופה כזאת בחורף ולמצוא 23-24 מעלות צלזיוס בעיר, שמש נצחית כמעט, משאבי טבע נדירים.

<אלי לנקרי: הבסיס מצוין.

<אלי לנקרי: אני חושב שהשינוי הזה מוכיח את עצמו.

<אלי לנקרי: אנחנו נמצאים לפני פתיחת שדה התעופה, כפי הנראה בסוף השנה הזו ייפתח שדה התעופה החדש בתמנע, שאמור לחולל גם הוא דרמה בכל הקשור לתיירות, כך אנחנו מאמינים.

<אלי לנקרי: אנחנו רואים את האמון הגדול של חברות התעופה בעיר אילת, אמון שהולך וגדל, הולך ומתעצם.

<אלי לנקרי: אמר השר שכבר בשנה הקרובה אנחנו צפויים ליותר מ-100,000 תיירים שיגיעו באופן ישיר.

<אלי לנקרי: אגב, אנחנו מאמינים שאפשר בתוך שנים אחדות, בתוך 5 שנים להביא לאילת לא פחות ממיליון תיירים מחוץ לארץ.

<אלי לנקרי: יש את הפוטנציאל הזה.

<אלי לנקרי: כמובן צריך להרחיב ולגוון את היצע חדרי המלון אבל זה בהחלט אפשרי.

<אלי לנקרי: גם צריך לומר שהתמיכות שניתנות היום, וצריך לשבח גם את התאחדות המלונות ואת אגף התקציבים על כך, ככל שיחלוף הזמן וככל שאילת תעלה על המפה, ואילת מתחילה לעלות על המפה העולמית – אילת פשוט לא הייתה שם והיום שמים את אילת על מפת התיירות העולמית.

<אלי לנקרי: היום באילת אפשר לשמוע פולנית, גרמנית, רוסית, ספרדית, צרפתית, אנגלית, עברית כמובן, הונגרית, פינית – כל השפות.

<אלי לנקרי: בחורף הקרוב נשמע עוד שפות נוספות כי פותחים קווים חדשים.

<אלי לנקרי: פשוט נהדר לראות בחורף את התיירים.

<אלי לנקרי: היום אתה מזהה אותם כשהם מסתובבים עם טי-שרט.

איתן כבל: אנחנו השתכנענו ונבוא.

<אלי לנקרי: מילה אחרונה, ובטח ראש העירייה ירצה להתייחס לזה.

<אלי לנקרי: לא בכדִי גם חבר הכנסת פרי וגם חברת הכנסת נחמיאס ורבין וגם אתה אדוני היושב-ראש העליתם את נושא שדה דב.

<אלי לנקרי: נאמרה פה אמירה ברורה מאוד, שצריך לשים את זה כבר מאחורינו.

<אלי לנקרי: אני מכיר את המדיניות של השר ושל המנכ"ל בנושא הזה, עד כמה הם נחושים להוריד את הסאגה הזאת מסדר היום.

<אלי לנקרי: אני בטוח שראש העירייה, שמוביל את המאבק הזה בצורה נחושה, גם יגיד את הדברים כי חשוב כבר לשים את נושא שדה דב מאחורינו.

<אלי לנקרי: משפט אחרון, לשאלה שלך, אדוני היושב-ראש.

<אלי לנקרי: עדיין אנחנו לא יכולים לומר שניתן פתרון לקטע הכביש בין אילת לשדה התעופה החדש בתמנע.

<אלי לנקרי: אנחנו לא רואים את הפתרון.

<אלי לנקרי: בוודאי אנחנו לא רואים שעד פתיחתו של השדה יהיה פתרון כזה.

<אלי לנקרי: אנחנו חרדים מאוד לעניין הזה.

<אלי לנקרי: חבל שזה נמרח ונמשך.

<אלי לנקרי: היה אפשר לתת לזה פתרון.

איתן כבל: אנחנו גם נוציא פנייה מתוך הוועדה.

<קריאה: רכבת.

איתן כבל: עד שתהיה רכבת בואו נעשה כביש קודם.

איתן כבל: כבר עלית על הרכבת?

איתן כבל: הכול בסדר, אבל צריך את הכביש.

איתן כבל: יש לך עוד את המחסום.

איתן כבל: אלה שמגיעים מהשדה עוברים כבר את כל הבידוק.

איתן כבל: לשם מה הם צריכים למצוא את עצמם עוברים בידוק נוסף?

<אלי לנקרי: נכון.

<אלי לנקרי: אנחנו תומכים בהצעה של אלי גונן, נשיא התאחדות המלונות, בנושא מרכז כנסים בצירוף קזינו.

<אלי לנקרי: השר מוביל את זה, השר מאמין בזה.

<אלי לנקרי: זה מחולל שינוי נוסף.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אדוני ראש העירייה, כבר הגעת, אם תרצה להתייחס.

איתן כבל: אתה לא חייב.

איתן כבל: בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: קודם כול אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להגיד לך תודה רבה ולהגיד להנהלת המשרד תודה גדולה על הרוח החדשה, אני חייב להגיד, שנושבת בשנה-שנתיים האחרונות.

מאיר יצחק הלוי: אין ספק, עברנו משוכות אבל אני חושב שהכיוון שמוביל השר בהבנה שלו את החשיבות האסטרטגית של העיר אילת כעיר תיירות ראויה לכל הערכה.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר גם על השיווק, גם על הטיסות, גם על הרפורמה בבתי המלון.

מאיר יצחק הלוי: בקיצור, יש כאן דרך, יש כאן כיוון.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להגיד לך, אדוני השר, אדוני המנכ"ל, תודה רבה.

מאיר יצחק הלוי: נביא בסיכומו של יום את הציפיות שלכם ושלנו לידי ביטוי ונוכל לראות מאות אלפי תיירים שמגיעים לאילת, זו המטרה של כולנו.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שאחטא לתפקידי אם לא אציב את שני האתגרים שאנחנו מחויבים להם.

מאיר יצחק הלוי: האחד, ציין את זה אלי לנקרי הסגן הנפלא שלי, שאם לא ננגיש את שדה התעופה החדש לעיר אילת זה יהיה כאוס, זה יהיה חרב פיפיות.

מאיר יצחק הלוי: זה לא שלא נעודד את התיירות אלא אנחנו נפגע בה פגיעה קשה מאוד.

מאיר יצחק הלוי: יש התנהלות מוזרה שאני חייב לציין במה שקורה ומה שביקשנו.

מאיר יצחק הלוי: מקום שמושקעים בו – ותודה על כך – 1.7-1.8 מיליארד שקל, לא עולה על הדעת שלא ינגישו אותו בהשקעות זעומות ופשוטות.

יעקב פרי: מה החסם העיקרי?

מאיר יצחק הלוי: אנחנו הצענו 4 חלופות.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, לא רק אנחנו, גם משרד התחבורה.

מאיר יצחק הלוי: יש 4 חלופות שהצענו.

מאיר יצחק הלוי: החסם העיקרי הוא שלושה מעגלי תנועה והמחסום הצבאי.

מאיר יצחק הלוי: כבר היום, עוד בטרם יש שדה תעופה פעיל, בסופי שבוע, בחגים ובחופשות יש צוואר בקבוק מהשטח של שדה התעופה, 16 קילומטרים שמובילים לעיר, הנסיעה אורכת בערך 45-50 דקות.

מאיר יצחק הלוי: שער בעיני רוחך שכאשר אתה נוסע משדה דב לאילת הטיסה אורכת 30 דקות ואתה צריך להמתין יותר מ-45 דקות בכניסה לעיר.

איתן כבל: זה מה שקורה היום בכניסה לירושלים, סתם כדי לסבר את האוזן, כדי שתרגישו איך זה.

מאיר יצחק הלוי: זה מצב שמבחינתי הוא בלתי אפשרי.

מאיר יצחק הלוי: יש ארבע הצעות.

מאיר יצחק הלוי: הטובה שבהן, לא אני הצעתי אותה, הציע אותה שר התחבורה, היא "שאטל" של רכבת מטרמינל בעיר לשדה התעופה.

מאיר יצחק הלוי: כך חוסכים את המכס, כי יש מכס בשדה התעופה.

מאיר יצחק הלוי: האפשרות השנייה היא לעשות מה שנקרא "כביש סטרילי" משדה התעופה בואך אילת.

מאיר יצחק הלוי: אין שום בעיה לעשות את זה.

מאיר יצחק הלוי: כלומר, אתה נוסע ישירות, אתה לא צריך לעבור שום מחסום כי כל הבידוק נמצא כבר בשדה התעופה.

מאיר יצחק הלוי: אפשרות נוספת היא להוסיף עוד נתיב.

מאיר יצחק הלוי: וההצעה הרביעית, מה שכרגע נמצא על סדר היום ולא מתקדם, היא לפתוח את אותם מעגלי תנועה.

מאיר יצחק הלוי: עוד משפט אחד, ברשותך, אדוני, ובזה אסיים, בנושא שדה דב.

מאיר יצחק הלוי: הייתה תקופה ששדה דב היה סגור לשיפוצים במשך 5 חודשים.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר רק בהיבט התיירותי, אני לא מדבר עכשיו על הנושאים האחרים.

מאיר יצחק הלוי: ב-5 החודשים הללו היה קיטון של 40% בתנועת התיירים לעיר אילת, נקודה.

מאיר יצחק הלוי: לא צריך מחקרים של אוניברסיטת "יל", מספיק לראות את הנתונים.

מאיר יצחק הלוי: המשמעות של סגירת שדה דב – אין מענה אחר, מי שאומר שיש את נמל התעופה בן-גוריון טועה ומטעה במזיד.

איתן כבל: אני מסכים אתך.

מאיר יצחק הלוי: אין חלופה של נמל התעופה בן-גוריון, אין חלופה כזו.

מאיר יצחק הלוי: לכן אני מבקש בכל לשון של בקשה, ואני כמובן מודה לשר על המאבק שלו ביחד עם שרת המשפטים ועם החברים, להמשיך לפעול לכך שהחלופה הקיימת תיושם, ובתוכניות ארוכות הטווח אני סומך כבר על שאר הדברים שנעשים.

איתן כבל: תודה, אדוני ראש העירייה.

איתן כבל: שירה גרינברג, בבקשה, אחרונת הדוברים, אני אומר כמה דברים והשר יסכם, ברשותכם.

<שירה גרינברג: קודם כול, רציתי לברך כמובן את שר התיירות יריב לוין על עשייה יוצאת דופן, את מנכ"ל המשרד, את ליאור פרבר, את כל אנשי המקצוע במשרד התיירות שבאמת עובדים בצורה בלתי רגילה.

<שירה גרינברג: מההכרות שלנו עם המשרד אנחנו באמת רואים עשייה יוצאת דופן.

<שירה גרינברג: כמובן אנחנו רואים בענף התיירות מנוע צמיחה לכלכלת ישראל.

<שירה גרינברג: על אף שתקציב המדינה גדל בממוצע ב-5%, כפי שהציג השר את תקציב המשרד התקציב שלו גדל בשיעור משמעותי ביותר, הרבה יותר מהגידול של תקציב המדינה הממוצע, וזאת לאור החשיבות הרבה שאנחנו רואים בענף התיירות ובפוטנציאל הצמיחה.

<שירה גרינברג: אנחנו כמובן בעתיד, וזה נושא גם של תקציב השיווק שהכפיל את עצמו ומתקרב לאזור 500 מיליון ש"ח, שלא היה כזה דבר, אנחנו מקווים מאוד שאחרי כל העבודה, ואנחנו כבר רואים את ההתחלה, שזה מה שהציג השר, אנחנו כמובן מצפים בהמשך לראות גם את התפוקות האלה שמיתרגמות, כפי שהוא הציג, למספר התיירים ולפריחה של הענף והמלונות ותשתיות התיירות וכולי.

<שירה גרינברג: אני רוצה להדגיש את נושא השיווק.

<שירה גרינברג: ציינו כאן רבים, והדבר זה מקבל משנה חשיבות.

<שירה גרינברג: אני רוצה להדגיש לצד זה את נושא המלונות.

<שירה גרינברג: אני רוצה לחדד, כי זה לא עלה, נושא של תשתיות לאומיות, שהשר הציג וגם המנכ"ל השיב לגבי הפרויקט בעכו.

<שירה גרינברג: נושא התשתיות הלאומיות חשוב מאוד כי אחרי שנצליח – וזה האתגר הנוכחי החשוב כל-כך, להצליח להביא ולהגדיל את מספר התיירים באופן משמעותי כפי שנעשה – צריך לראות שיהיו פה תשתיות תיירותיות מהותיות ומשמעותיות שיביאו שוב ושוב את התיירים חזרה למדינת ישראל.

איתן כבל: איך אתם עוזרים למשרד התיירות לצמוח עוד יותר?

<שירה גרינברג: אנחנו כמובן עובדים קודם כול- -

איתן כבל: "עובדים" – זה יפה, אנחנו מכירים את העבודה.

<שירה גרינברג: - -בשיתוף פעולה מאוד הדוק וצמוד עם המשרד.

<שירה גרינברג: צריך להגיד גם כמה מילים טובות על כך שהמשרד הרחיב את כל הפעולה שלו, על פני כל היריעה, החל מהנושא של קווי התעופה והמשך בתחום התחבורה, ראייה הוליסטית גם של תעופה וגם של כבישים וכולי, גם נושא הוויזות שדובר עליו, גם נושא אחוזי הבנייה על מנת לייצר אטרקטיביות, וגם נושא הפחתת הרגולציה, דבר שהוא לא פשוט, אל מול הרגולטורים השונים.

<שירה גרינברג: על הדבר הזה צריך כמובן לתת מחמאות גדולות ורבות.

<שירה גרינברג: אנחנו עושים הרבה מן המהלכים האלה ביחד עם המשרד, עוזרים איפה שכמובן צריך, כמובן בנושא התקציבים ציינתי כבר.

<שירה גרינברג: אנחנו מקווים שנלך ביחד עוד דרך ארוכה ונצליח להגדיל ולהגביר גם את הצמיחה של המשק, ובפרט דרך הצמיחה של ענף התיירות.

איתן כבל: תודה, גברתי.

איתן כבל: ברשותכם, אני רוצה לומר קודם כול תודה לשר על הסקירה הראויה והממוקדת.

איתן כבל: לא הייתה "חפירה", הייתה באמת סקירה.

איתן כבל: אני אומר את זה בצורה מכובדת כי כאן הרבה אנשים חושבים שככל שהם ידברו הרבה אז נבין יותר, אלא שזה לא כך.

איתן כבל: הסקירה הייתה עניינית, ממצה, ממוקדת ונגעה בכל הנושאים שאנחנו מכירים ויודעים.

איתן כבל: תודתי נתונה לך מעומק הלב על העניין הזה.

איתן כבל: אני סבור שגם אם בפורום כזה בדרך כלל נוהגים להחמיא, הפעם הזו הרגשתי שהמחמאות נאמרות מתוך מקום כן, לא רק כמצוות אנשים מלומדה.

איתן כבל: גם על העניין הזה תבורך.

איתן כבל: אתה גם חבר שלי וזה גם ממלא אותי בכל הכבוד הראוי.

איתן כבל: ברשותכם, אני רוצה לגעת בשתי נקודות קצרות.

איתן כבל: אחת מהן נוגעת לתיירות "השחורה", כפי שהגדיר אותה חברי אלי גונן.

איתן כבל: אני רוצה לראות מה צריכה להיות התפיסה.

איתן כבל: אולי גם אבקש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת לעשות עבודה קטנה בעניין הזה.

איתן כבל: דרך אגב, בעניין הזה אני תומך בשר, שלא כל מי שיש לו חדר ומפרסם אותו נתחיל לרדוף אחריו עם פנסים או לעשות לו בדיקת חמץ.

איתן כבל: זה לא ילך.

איתן כבל: זה גם יהרוס.

איתן כבל: אני שמח גם לשמוע את עמדתך, אלי גונן, שאתה אומר: נכון, אנחנו מתבגרים אבל העולם גם הולך למקומות אחרים.

איתן כבל: "כשהיינו" נראה תמיד יותר טוב, "בתקופתנו", אנחנו מכירים את המילה הזאת.

איתן כבל: בפרשת השבוע אנחנו או-טו-טו כבר מגיעים לעניין הנוגע ל"זכרנו את השומים ואת הבצלים שאכלנו במצרים".

איתן כבל: אני רוצה להתמקד, אפרופו הדיון הקודם שעסק במורי הדרך, כמשל.

איתן כבל: נגדע מטה לחמם של אנשים שמשקיעים, והמון.

איתן כבל: אף אחד לא רוצה למנוע את ההתפתחות החדשה, שהיא כבר מוצר עולמי.

איתן כבל: זה לא עניין שמישהו פה חושב שהוא יוכל למנוע את התהליך הזה.

איתן כבל: אלא שיש הבדל גדול בין מי שמחזיק דירת חדר, או שתיים או אפילו שלוש, מבלי לקבוע עמדה, לבין אנשים שראו את זה כעסק לכל דבר ויש להם דירות בכל חלקי העיר.

איתן כבל: זה כבר לא עסק שבו משפחה יכולה להרוויח עוד כמה שקלים ולעשות טוב גם למקבל השירות וגם להם כמשפחה.

איתן כבל: זה עסק לכל דבר שהוא עסק מוכמן, כפי שאנחנו נוהגים לומר, שמתחבא בצורה כזו או אחרת כדי לא לעמוד בכל הכללים.

איתן כבל: מי שמחזיק כבר סדרה של דירות – זה כבר מקום אחר לגמרי.

איתן כבל: אשמח מאוד אם מרכז המחקר והמידע של הכנסת יעשה עבודה קצרה, לא "יום לימודים ארוך", כמו הבקשה שהייתה לנו לעבודה על "יס" ו"הוט", שעשיתם באמת עבודה ממוקדת ועניינית, שנתנה תשובה גם לחבר הכנסת פרי, שקיבל גם את ההחלטה בעקבות עבודתכם, החלטה נכונה לדעתי, לא לקיים את הדיון.

איתן כבל: כך אני רוצה בהקשר הזה, שתשימו "ספוט" על העניין הזה כדי שנוכל ממנו להתקדם.

איתן כבל: נקודה נוספת, גברתי מנהלת הוועדה, נעביר מכאן את תמיכתה של הוועדה באופן ברור בהשארת שדה דב במקום שבו הוא נמצא.

איתן כבל: כבר זמן רב מבלבלים את המוח בעניין הזה ומילים רבות נשפכו על העניין הזה.

איתן כבל: אני משתדל לנסוע לאילת ברכב, כי זה גם זמן איכות עם המשפחה, עם האישה, שומעים מוזיקה, אלף ואחד דברים – אני אומר את זה באופן אמיתי, אני גם ממליץ – אבל לא יתכן שבלוח הזמנים זמן ההגעה משדה התעופה בן-גוריון לאילת יהיה כמו זמן נסיעה ברכב, ואני מדבר על נסיעה סבירה עם עצירה לכמה דקות.

איתן כבל: אני אומר בצורה ברורה, אני חושב שבלעדי שדה דב – זה ישנה את התמונה באילת, לא יעזור לאף אחד כלום.

איתן כבל: אני אומר את זה בצורה ברורה.

איתן כבל: כפי שאמרת, לא צריך להיות מומחה בעניין הזה.

איתן כבל: נושא נוסף הוא הכביש מתמנע לאילת.

איתן כבל: אני רוצה שנוציא מכתב.

איתן כבל: אנחנו מבקשים התייחסות מפורטת של המשרד לכל החלופות שהציג ראש עיריית אילת.

איתן כבל: אני מבקש ממך להעביר אלינו לאלתר את החלופות.

איתן כבל: אנחנו נציג אותן.

איתן כבל: זה אל"ף-בי"ת.

איתן כבל: אתה שואל את עצמך: איך עושים שדה תעופה ולא חושבים גם על הכביש שיחבר אל תוך העיר?

איתן כבל: כאילו זה משרד אחר.

איתן כבל: אני לא רוצה לפתוח כאן את הדיון.

איתן כבל: לכן אני מבקש שייצא מכתב מאתנו, תמיכה בכל אחת מן החלופות, רק שיעשו אותן, רק שיעשו, למען השם.

איתן כבל: אני אומר לך, גם להגיע לשם ועוד 45 דקות להמתין בפקקים בכניסה לעיר – כל אותן פעולות אשר אנחנו עושים כל הזמן כדי לחסוך לעצמנו עוד דקה, אז להחזיר אותנו לאחור?

איתן כבל: לא מתקבל על הדעת.

איתן כבל: אנחנו נוציא מכתב.

איתן כבל: אותו דבר, אני מבקש שתהיה גם התייחסות לעניין התחבורה הציבורית משדה התעופה בתמנע לאילת.

איתן כבל: ושוב, תודה אדוני.

איתן כבל: בבקשה.

יריב לוין: קודם כול, תודה רבה על קיום הדיון הזה.

יריב לוין: עלו פה המון נושאים וכולם חשובים.

יריב לוין: אנסה להתייחס בקצרה לכל אחד מהם.

איתן כבל: אתה לא חייב.

איתן כבל: תהיה ממוקד.

יריב לוין: ממש בכותרות.

יריב לוין: אני רק רוצה לומר דבר אחד, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: אפשר לשים לב כמה זמן הקדשנו לתעופה בדיון הזה.

יריב לוין: נדמה לי שזה רק ממחיש עד כמה הנושא הזה חייב להיות בליבת העבודה של משרד התיירות, עד כמה הדבר הזה מקרין על כל הענף.

יריב לוין: אתחיל מהנושאים של אילת כי גם חבר הכנסת פרי וגם ניר דגן וגם כמובן ראש עיריית אילת וסגנו ואיילת נחמיאס ורבין ובוודאי אתה, היושב-ראש, נגעתם בו.

יריב לוין: קודם כול, בעניין סגירת שדה דב – רבותי, סגירת שדה דב תהיה מכה אנושה לעיר אילת.

יריב לוין: זה פשוט דבר שלא יעלה בכלל על הדעת לעשות.

יריב לוין: נתב"ג לא רק שהוא לא חלופה לשדה דב אלא צריך להבין שקיבלתי הודעה מרשות שדות התעופה שהם מבשרים לי שאני יכול להחזיר את כל תקציב השיווק למשרד האוצר, כי הם נערכים לקליטת הטיסות שיעברו משדה דב לנתב"ג ולכן אין להם מקום לקלוט יותר טיסות שנכנסות לארץ.

יריב לוין: בחיי, זה מופיע שחור על גבי לבן.

יריב לוין: לשמחתי הרבה בינתיים הצלחנו לדחות את הדבר הזה כי אחרת אתם מבינים שכל הפעולות שאנחנו עושים אפשר פשוט לסגור אותן ולהפסיק אותן.

יריב לוין: לשדה דב יש פתרון מצוין שהעלה ראש עיריית תל-אביב ומקובל על ראש עיריית אילת ומקובל על כולם, והוא מאפשר הפעלה זמנית של השדה ליד השדה הצבאי, תוך שימוש במסלול שקיים שם.

יריב לוין: לפתרון הזה צריך ללכת והוא צריך להיות פתרון בלתי מוגבל בזמן, לא רק עד 2019, מכיוון שאי אפשר להשאיר את המערכת בלי השדה הזה.

יריב לוין: הפתרון לטווח הארוך יותר, ולדעתי הוא צריך היה להיעשות מזמן, וזה מתחבר גם לדברים שאמרה כאן חברת הכנסת נחמיאס ורבין קודם, אני חושב שצריך להקים שדה תעופה על אי מלאכותי כפי שקיים באין-ספור מקומות בעולם.

יריב לוין: יש עבודה גדולה שעשתה עיריית הרצליה בעניין הזה.

יריב לוין: צריך לעשות איזה חיבור סביב הנושא הזה.

יריב לוין: שדה תעופה כזה, זמן ההקמה שלו, אפשר לסיים אותו ב-4-5 שנים, גם עם התגייסות של הכנסת לחקיקה מתאימה שתקצר את ההליכים.

יריב לוין: זה צריך להיות שדה שישרת את כל טיסות הלואו-קוסט וטיסות הפנים.

יריב לוין: באופן הזה הוא יפנה את נתב"ג לטיסות לטווחים הארוכים יותר ולטיסות הסדירות.

יריב לוין: בדרך הזאת לא תהיה בעיה בנתב"ג, נקל על הרעש בערים שסמוכות לנתב"ג.

יריב לוין: נייצר שדה שאפשר גם לפתח אותו, שייתן מענה.

יריב לוין: אגב, במדינת ישראל, שהטיסות רובן ככולן מגיעות אלינו דרך הים, אנחנו מתעקשים להעביר את כל המטוסים מעל הבתים של האנשים, כאשר אפשר פשוט להנחית אותם בים.

יריב לוין: אני חושב שהדבר הזה חייב לקבל קדימות, לעמוד בראש סדר העדיפויות.

יריב לוין: צריך להשלים את הפעולה הזאת כמה שיותר מהר.

יריב לוין: אני אומר שוב, לו הדבר היה בידי משרדי הייתי כבר מזמן עוסק בעבודת מטה.

יריב לוין: זה לא נמצא בשליטתי.

יריב לוין: חשוב שתהיה קריאה של הוועדה ללכת למהלך כזה.

יריב לוין: לא להאמין שהוא לא נעשה עד היום.

יריב לוין: הוא חייב להיות, כי לא נוכל "לסחוב" גם עם המצב הקיים, לא בנתב"ג ולא בשדה דב, לאורך זמן.

יריב לוין: בוודאי חייב להיות פתרון בסוגיית הכביש.

יריב לוין: זה נושא שלא נמצא בתחום סמכותי.

יריב לוין: אני רוצה בכל זאת לומר משהו על הקזינו וזה חשוב מאוד.

יריב לוין: רבותי, אנחנו מחמיצים החמצה ענקית שנצטער עליה שנים רבות.

יריב לוין: אילת, עם כל המאמצים שאנחנו עושים, נביא אותה למקום אחר, כבר השתפרנו, היא יכולה להיות משהו אחר לגמרי אם יהיה בה קזינו.

יריב לוין: אני לא מצליח להבין את כל הדמגוגיה הזאת.

יריב לוין: אני לא מבין איך ילדים הולכים לבית ספר שמעליו כתוב כותר "פיס" כשהם עוברים בדרך על-יד דוכני הפיס והלוטו הלוך וחזור.

יריב לוין: אני יכול לומר לכם שמי שרוצה לטבול במקווה גם הוא יכול לעשות את זה במרכז הפיס לטהרת ישראל שקיים בבני-ברק.

יריב לוין: כל זה בסדר, הכול טוב, אבל מתחם מפוקח אחד שנמצא בעיר אילת?

יריב לוין: אגב, אנחנו מדברים לא על כך שמישהו סתם יקים קזינו אלא שכדי להקים את הקזינו יהיה חייב להקים מלון גדול חדש, הוא יהיה חייב להקים אטרקציית תיירות משמעותית.

יריב לוין: הדבר זה יקפיץ את אילת לשמים.

יריב לוין: צריך לזכור שהיתרון של אילת, עם מזג האוויר וכל מה שהיא נותנת והקרבה שלה לאירופה, זה דבר שאין לו מתחרים.

<לאה ורון: או בסמוך לאילת.

יריב לוין: לא חשוב, באיזו נקודה שם.

יריב לוין: אני רוצה לומר כאן דבר אחד.

יריב לוין: זו שעה של הזדמנות ענקית משום שבגלל בעיות ביטחון ותדמית וכן הלאה שיש לשכנים שלנו היום – אגב, צריך לומר, לא רק שאנחנו לא מאושרים ממנו אלא הוא גם לא עוזר לנו כי בסוף הרבה מאוד אנשים רואים אותנו כאזור אחד.

יריב לוין: אבל אני יכול לומר לכם מידיעה, לא מניחוש, יש הרבה מאוד משקיעים וחברות גדולות עולמיות שמפעילות את המערכות האלה שהיו נכנסות לפרויקט הזה באילת עכשיו כי אין להן אלטרנטיבות אחרות טובות יותר.

יריב לוין: כניסה שלהן, עם כל מערך השיווק שלהן, עם כל בסיס המידע שיש להן תביא אותנו למקום אחר.

יריב לוין: אני קורא מכאן גם לוועדה ובעיקר לשר האוצר משה כחלון, שמתנגד לעניין הזה מכול וכול, לעשות שיקול שני.

יריב לוין: הדבר הזה בסוף יקרה, רק חבל שהוא יקרה כבר בשלב שנהיה בתחרות ונאבד את היתרון העצום שיש לנו בנקודת הזמן הזאת.

איתן כבל: אם עיתון יכול להיות ממומן מקזינו.

איתן כבל: ..

יריב לוין: אמנע מלהתייחס להערתך.

יריב לוין: בסוגיית התרעות המסע, אני בהחלט חושב שצריך לעשות איזה תיקון בנושא הזה לגבי סוכני הנסיעות.

יריב לוין: עלה כאן, ובצדק, גם על-ידי בני כפיר הנושא של חוק שירותי תיירות.

יריב לוין: עשינו עבודה גדולה מאוד.

יריב לוין: זה חוק שחייב לעבור תיקון יסודי.

יריב לוין: הוא גם יצטרך להגיע כאן לוועדה.

יריב לוין: אני כבר אומר לך, איתן כבל, אנחנו עושים ניסיון לראות אם אפשר בצנרת הממשלתית האטית להחריד לקדם את החוק בזמן סביר.

יריב לוין: אם לא ילך, יכול להיות שנביא את המוצר הזה אליכם ונציע שהוא יוגש כהצעת חוק פרטית כדי "לחתוך" את כל התהליך הזה.

יריב לוין: אשמח אם תהיה הצטרפות רחבה למהלך כזה.

איתן כבל: אני מסכים, אני כבר אומר לך.

יריב לוין: במסגרת הזאת, בוודאי אחרי שנסכם את הטיוטה בתוכנו, וזה יקרה ממש בימים הקרובים, נעביר לכם אותה, נפנה אליכם, נשמע את ההערות.

יריב לוין: זה ברור לחלוטין.

יריב לוין: באופן הזה זה ייעשה.

יריב לוין: אם נעשה פה איזה מאמץ של כולנו לסיים את הדבר הזה – זה דבר חשוב מאוד.

יריב לוין: יש לנו גם בעיה הפוכה של התרעות מסע שניתנות לארץ.

יריב לוין: זו התמודדות שאנחנו כל הזמן מנהלים, שמשפיעה על היכולת לבטח את הנוסעים שמגיעים אלינו.

יריב לוין: גם זה נושא שאנחנו מטפלים בו לא מעט עם אנשי משרד החוץ ומקבלים מהם לא מעט עזרה.

יריב לוין: הזכרתם ערים מסוימות, שאני לא רוצה לחזור על שמותיהן.

יריב לוין: אומר לכם בצורה הברורה ביותר, כפי שאמרתי גם בעניין התשתיות עם הצוות שהקמנו, אני לא אשים כסף במקום שבו לא יודעים לתחזק, במקום שבו אין ניהול, במקום שבו ברור לגמרי שהכסף הזה ירד לטמיון.

יריב לוין: יש מקומות שבהם הכסף ממש טבע במים וכל מיני תופעות מן הסוג הזה.

יריב לוין: אפשר לראות באופן ברור, יש רשויות מקומיות עם ראשי עיריות שמחויבים לנושא התיירות, שעובדים בנושא הזה, משקיעים בזה מאמץ גדול, פועלים אתך בשיתוף פעולה.

יריב לוין: במקומות האלה אנחנו נכנסים ומשקיעים ונעשה השקעות גדולות מאוד.

יריב לוין: יש מקומות שבהם לצערי הרב שיתוף הפעולה הזה לא קיים.

יריב לוין: אספוג כל נזק פוליטי ולא אסכים להוציא כסף במקומות שהכסף הזה הולך לים.

יריב לוין: אני אומר את זה בצורה ברורה.

יריב לוין: אגיד יותר מזה, אני חושב שהמדיניות הזאת כבר מוכיחה את עצמה.

יריב לוין: בהרבה מאוד מקומות רואים שיפור, רואים הרבה יותר הבנה לעניין הזה.

יריב לוין: בכל זאת אני רוצה להעיר הערה אחת ביחס לטבריה כי היא חשובה.

יריב לוין: בטבריה יש פוטנציאל ענק.

יריב לוין: לטבריה יש קשיים גדולים שהם לא רק תולדה של מדיניות של ראש עירייה כזה או אחר אלא בעיות אובייקטיביות קשות מאוד.

יריב לוין: הפתרון – ואת זה אנחנו מנסים לקדם ביחד עם שר הפנים, ואנחנו כבר בשלבים מתקדמים של העניין – הוא לייצר מועצה משותפת שתתחזק את כל סובב הכנרת, תנהל את כל סובב הכנרת בראייה הוליסטית, של מה נכון לעשות בתוך העיר טבריה ומה נכון לעשות מבחוץ, תשווק את כל האזור כיחידה אחת, עם כל המשמעויות של זה.

יריב לוין: הייתי רוצה לראות גם ועדה משותפת לתכנון ובנייה לכל המערכת הזאת.

יריב לוין: אפילו הצעתי לראש עיריית טבריה שכל הארנונה תלך לטבריה ואנחנו ניקח על עצמנו לתחזק ולטפל, ובלבד שכל הסמכויות המוניציפליות יינתנו לגוף כזה שבאמת מסוגל לנהל את העניין.

יריב לוין: לשם אנחנו הולכים.

יריב לוין: ברגע שזה יקרה יהיה גם טעם להיכנס עם השקעות משמעותיות שלא ילכו לאיבוד.

יריב לוין: דיבר אלי גונן על השיווק.

יריב לוין: נדמה לי שהרחבנו על כך.

יריב לוין: אין חולק שזה דבר מרכזי.

יריב לוין: בסוגיית המלונות אני רוצה לומר עוד דבר אחד.

יריב לוין: הגברת התחרות תעזור מאוד אבל עדיין, ושלא יהיו אשליות, ישראל לא יכולה להיות זולה כמו ירדן ולא כמו יוון אפילו, בעיקר בגלל סוגיית שכר העבודה.

יריב לוין: מלון זה מערכת עתירת עבודה.

יריב לוין: היחס בין מספר החדרים למספר העובדים הוא כמעט 1:1.

יריב לוין: שכר המינימום כאן גבוה פי חמש מאשר בירדן, הוא כמעט כפול מאשר ביוון ובוודאי שזה מקרין.

יריב לוין: עשינו מהלך גדול מאוד של הפחתת רגולציה, שאני מקווה שיעזור.

יריב לוין: הפתרון הכי משמעותי הוא יצירת הרבה יותר מגוון והרבה יותר תחרות.

יריב לוין: זה יאפשר הורדת מחירים בזמן הביקוש.

יריב לוין: האתגר שלנו הוא הבאת הראה יותר תיירים, בתקופת החורף בעיקר, כדי לאזן להם את התפוסות ולהביא אותם למצב שהם באמת מתקיימים ומרוויחים.

יריב לוין: אני מקבל את ההערה על כך שצריך יותר שיתוף בתהליך קבלת ההחלטות.

יריב לוין: השנה לראשונה אנחנו הולכים לתוכנית שיווק שנתית, שמוכנה שנה מראש ולא באינטרוולים של שלושה חודשים, עם פריסת מדיה שנה מראש.

יריב לוין: על כל הדבר הזה כבר נקבעה ישיבה כדי להציג לכם ולשמוע את ההערות.

יריב לוין: אני אומר גם בפורום הזה, המטרה היא לשמוע הערות וביקורות, לא לשמוע ברכות בעניין הזה.

יריב לוין: תרגישו חופשי, אנחנו נקיים ישיבה כדי באמת לפתוח את כל הדברים ונתאים את התוכנית גם על-פי ההערות שנשמע מכם.

יריב לוין: בעיית העובדים, אדוני היושב-ראש, היא בעיה איומה ונוראה, בעיקר במקצועות מסוימים.

יריב לוין: אגב, אפילו פקידי קבלה אי אפשר למצוא.

יריב לוין: בהחלטת הממשלה האחרונה על הבאת עובדים זרים הצלחנו להכניס גם איזו מכסה שתלך לענף התיירות.

יריב לוין: זה לא מספיק.

יריב לוין: הפעולה שנעשתה מול ירדן היא פעולה מצוינת שכולם מרוויחים ממנה.

יריב לוין: צריך להרחיב אותה.

יריב לוין: יש שם עדיין בעיות, בעיקר באשר למשמרת הלילה.

יריב לוין: אני מוכרח לומר, יש לנו צורך בהבאת עובדים זרים מיומנים למלונות ה-High-end, למלונות הטובים באמת, מכיוון ששם אנחנו פשוט לא מצליחים לתת שירות תואם מחיר ותואם הרמה שמקובלת בעולם.

יריב לוין: ככל שיתקיימו כאן דיונים בסוגיה הזאת, עזרת הוועדה ויותר גמישות בנושא הזה גם מצד משרדי הממשלה האחרים תועיל לנו.

יריב לוין: מרכז כנסים באילת – אנחנו בהחלט בכיוון.

יריב לוין: אני אומר שוב, בסוף הדבר הנכון יהיה לעשות את זה עם הקזינו.

יריב לוין: דובר כאן על תיירות פנים.

יריב לוין: אני מוכרח לומר איזו מילה בעניין הזה.

יריב לוין: אני חושב שהביקורת נכונה ואני מודה שזו החלטה של מדיניות ושל סדרי עדיפויות כי אי אפשר הכול.

יריב לוין: אם אפצל את התקציב ואחלק אותו התוצאה תהיה שלא נעשה שום דבר.

יריב לוין: לכן היעד שהצבנו לעצמנו, גם על דעת משרד האוצר, היה קודם כול להביא את התיירות הנכנסת למקום אחר.

יריב לוין: אני לא מזלזל בתיירות הפנים.

יריב לוין: היא היום עדיין המנוע הכי משמעותי בתוך התעשייה כאן, אבל היא כנראה זקוקה היום לפחות דחיפה ועזרה.

יריב לוין: אם אתחיל לפצל לא אשיג כלום, לא כאן ולא כאן.

איתן כבל: אני חושב שאתה צודק, אדוני.

יריב לוין: זה החלטה שפוליטית היא לא תמיד טובה אבל אני חושב שמקצועית, אם רוצים פעם אחת ולתמיד לנסות "לדחוף" את התיירות הנכנסת למקום אחר, אין ברירה.

יריב לוין: אמר יוסי פתאל: המשכיות.

יריב לוין: אני בוודאי מקווה שזה יקרה.

יריב לוין: יש לנו בעיה קשה של תחרות מול הרשות הפלסטינית בהרבה מאוד היבטים.

איתן כבל: למה?

איתן כבל: יש שם תיירות "אקסטרים"?

יריב לוין: פשוט אין שם רגולציה, אין שכר מינימום ודברים אחרים, המחירים נמוכים.

יריב לוין: הדבר הזה גם גורם נזק תדמיתי כי מה שאנשים מקבלים שם זה לא מה שהם מקבלים כאן.

יריב לוין: אנחנו מנסים להתמודד עם זה בכל מיני דרכים.

יריב לוין: זה בהחלט אתגר לא פשוט.

יריב לוין: אין ספק שהתרומה התדמיתית של התיירות היא תרומה אדירה, ואין ספק שגם התיירות הקבוצתית חשובה.

יריב לוין: אמרתי קודם, אנחנו ממשיכים לעשות את מה שעשינו קודם, ועם התוספת הולכים למקומות אחרים ולא לוקחים אחד על חשבון השני.

יריב לוין: נדמה לי שבזה התייחסנו לכל הדברים.

יריב לוין: אני רוצה עוד פעם להודות מאוד על קיום הדיון הזה.

יריב לוין: אני באמת חושב שיש לכנסת המון מה לתרום לנו, גם במעקב, גם בהערות, גם ביוזמות חקיקה.

יריב לוין: אשמח להמשך שיתוף הפעולה המצוין הזה.

איתן כבל: תודה, אדוני, תודה לך ולצוות משרדך, תודה אדוני המנכ"ל.

איתן כבל: תודה לכם, תודה אדוני ראש העירייה, תודה לאלי גונן ולמנכ"ל "ארקיע" ולכל החברים המכובדים שבאו לכאן.

איתן כבל: תודה רבה לכם.

איתן כבל: המשך יום נעים.

איתן כבל: הישיבה נעולה.