ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 335, 2017-02-13 13:00

אורי מקלב: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת החוקה בהצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 68) (הוראות שונות), התשע"ז-2017, הצעת חוק לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

אורי מקלב: היום י"ז בשבט התשע"ז, 13 בפברואר 2017, נתבקשתי על ידי יושב ראש הוועדה הקבוע של הוועדה למלא את מקומו גם בדיון הזה.

אורי מקלב: השתתפתי בדיון הראשון בקריאה הראשונה והגענו להבנות כמעט בכל הדברים, אני מבין עכשיו שיש אולי נושא אחד במחלוקת, הנושא של 90 יום, מעבר לזה הגענו להבנות.

אורי מקלב: אני חושב שהיתה כאן תמימות דעים בין כל חברי הוועדה.

אורי מקלב: רוב חברי הוועדה התייחסו מתוך היכרות וגם הוקרה לוועדת הבחירות המרכזית והמחוזית, גם מתוך היכרות את העבודה שלהם וגם הוקרה לעבודתם.

אורי מקלב: לכן אנחנו נמצאים היום עם הצעת חוק מידתית שבאה ליישם תובנות והתנהלויות של ועדת הבחירות מתוך התנהלות מעשית.

אורי מקלב: לצורך העניין, צריך להתייחס סעיף סעיף.

<ניצן רוזנברג: אני מציעה שאני אקריא את נוסח הסעיף ואתן לך הפעם את הכבוד להציג.

<אורלי עדס: אני חושבת שיש פה הסכמות.

אורי מקלב: צריך להקריא סעיף סעיף לקראת הקריאה השנייה והשלישית כי למעשה החקיקה היא מעשה מרכבה, שצריך לקחת כל חלק ולשים במקומו אחרת המרכבה לא נוסעת נכון, היא יכולה לא לנסוע נכון לאורך שנים.

אורי מקלב: משיחה שקיימתי קודם עם אורלי אמרתי, שבחקיקה אנחנו לא מסתכלים רק עכשיו איך זה נעשה, אנחנו מסתכלים גם על הטווח הארוך.

אורי מקלב: צריך להסתכל על זה לא רק ממבט צר שלנו אלא ממבט כולל.

<ניצן רוזנברג: אם כך אתחיל להקריא.

<ניצן רוזנברג: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 68) (הוראות שונות), התשע"ז—2017.

<ניצן רוזנברג: אנחנו מתחילים בפרק א': מינהל הבחירות, תיקון סעיף 8, סעיף 1 להצעת החוק.

<ניצן רוזנברג: 1.

<ניצן רוזנברג: "בחוק הבחירות לכנסת (נוסח משולב), התשכ"ט-1969 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 8, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ד) מצאה הוועדה המרכזית, לא יאוחר מהיום ה-42 שלפני יום הבחירות, כי מטעמי ניהול הבחירות יש הצדקה לכלול יישוב באזור בחירות מסוים, רשאית היא לקבוע את אזור הבחירות שבו ייכלל, ובלבד שאזורי הבחירות יהיו שטחים רצופים".

<אורלי עדס: ועדת הבחירות מחלקת את הפעילות שלה בין הוועדות האזוריות כאשר לכל ועדה אזורית יש שיוך של שטחים גיאוגרפיים.

<אורלי עדס: לעיתים אנחנו נוכחים בסיטואציות שבהן יישובים שסמוכים יותר לתחום הניהול של ועדה מסוימת, נמצאים דווקא בוועדה אחרת.

<אורלי עדס: אנחנו מבקשים את האפשרות להעביר את היישובים האלה בין ועדה לוועדה מטעמים של ניהול בחירות, זה ייעל את העבודה.

אורי מקלב: בין ועדה לוועדה אזורית.

<אורלי עדס: כן.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על יישוב שלם, לא מדברים על חצי יישוב.

<אורלי עדס: כן, יישוב שלם, ולא תהיה לזה השפעה - - -

אורי מקלב: אין השפעה לא על מיקום הקלפי, לא על צורת ההצבעה, זה רק התארגנות פנימית שלכם למי משייכים אותם האם לוועדה אזורית - - -

<אורלי עדס: נכון.

אורי מקלב: אנחנו לא חושבים שיש עם זה בעיה ואנחנו מאשרים את הסעיף הזה.

<ניצן רוזנברג: נאשר בסוף את כל הסעיפים.

אורי מקלב: בסדר.

אורי מקלב: תיקון סעיף 19.

<ניצן רוזנברג: כן.

<ניצן רוזנברג: תיקון סעיף 19 זה סעיף 2 להצעת החוק: 2.

<ניצן רוזנברג: בסעיף 19(א) לחוק העיקרי, במקום "ה-38" יבוא "ה-52".

<אורלי עדס: המינוי של הוועדות האזוריות, של חברי ועדות הבחירות האזוריות, החברים ממונים על ידי הסיעות ואנחנו נתקלים בקשיים בעקבות לוח הזמנים הנוכחי, שזה עד היום ה-38 שלפני יום הבחירות.

<אורלי עדס: זה די מאוחר וזה מקשה על תחילת הפעולה וכינוס הוועדה האזורית.

אורי מקלב: זה מזכיר לי תמיד את ערב שבת, גם אם זה שעון קיץ וגם אם זה שעון חורף, רבים מכניסים את השבת ברגע האחרון.

אורי מקלב: אותו הדבר המפלגות.

אורי מקלב: חשוב לציין, יש הלימה למועד הגשת הבחירות.

אורי מקלב: דהיינו, את לא מקדימה משהו שהם לא יכולים לתת תשובות אלא רק צריך להזדרז במתן התשובות.

אורי מקלב: אני חושב שזה דבר נכון להקדים את זה ליום ה-52.

<אורלי עדס: נכון.

אורי מקלב: עוברים לתיקון סעיף 20, מינוי סגני יושבי ראש בוועדות האזוריות.

<ניצן רוזנברג: אני אקריא: 3.

<ניצן רוזנברג: "בסעיף 20(ב) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "בהתחשב במספר החברים של כל סיעה בוועדה המרכזית ביחס למספר החברים הכולל בוועדה המרכזית, למעט היושב ראש; יושב ראש הוועדה המרכזית רשאי לקבוע בכללים את האופן והמועדים למינוי סגנים כאמור".

<אורלי עדס: סעיף 20 קובע בעצם, שהוועדה המרכזית תמנה לכל יושב ראש בוועדה אזורית שלושה סגנים.

<אורלי עדס: הוא לא אומר איך יהיה המינוי.

<אורלי עדס: במהלך כל השנים עשינו את זה על פי נוהג שלפיו סגני יושבי הראש בוועדות האזוריות ממונים בהתחשב במספר החברים של כל סיעה בוועדה המרכזית.

<אורלי עדס: זאת אומרת, ייצוג באופן יחסי לגודל.

אורי מקלב: כמה סגנים יש בוועדה המרכזית?

<אורלי עדס: כרגע יש לנו שבעה.

<אורלי עדס: החוק אומר ארבעה וניתן להגדיל עד שמונה מקרב הסיעות הגדולות.

אורי מקלב: זה אומר, שבכל ועדה אזורית הסגנים היו השלושה הראשונים שנמצאים בוועדה המרכזית.

<אורלי עדס: לא.

אורי מקלב: למה לא?

<אורלי עדס: זה לא.

<אורלי עדס: אנחנו עושים את זה לפי עקרון באדר עופר.

<אורלי עדס: זה עיקרון היחסיות והייצוגיות שמופעל כמעט בכל דבר בוועדה.

אורי מקלב: יכול להיות סיעה שמייצגת עשרה חברי כנסת מהכנסת היוצאת, היא עשויה לקבל סגן באחת מהוועדות האזוריות.

<אורלי עדס: כן.

<אורלי עדס: היא תקבל בכמה ועדות.

<ניצן רוזנברג: מספר הסגנים בוועדות האזוריות לא נקבע ביחס למספר הסגנים בוועדה המרכזית.

<אורלי עדס: לא, זה לא ביחס לזה, זה ביחס לגודל הסיעות.

<ניצן רוזנברג: נקבע ביחס לגודל הסיעות בוועדה המרכזית.

<אורלי עדס: זה תמונת מראה של הוועדה המרכזית.

אורי מקלב: תמונת מראה?

<אורלי עדס: כן, מבחינת חברי הוועדה, לא מבחינת הסגנים, זה ההבדל.

<אורלי עדס: השוני הוא רק בסגנים כי הרכב הוועדה הוא זהה, הוא תמונת מראה, לפי גודל הסיעות.

<אורלי עדס: אם יש שלושה חברים לסיעת יהדות התורה בוועדה המרכזית, יהיו לה גם שלושה חברים בכל ועדה אזורית.

אורי מקלב: נכון, אבל מה לגבי הסגנים?

<אורלי עדס: הסגנים זה דין שונה.

<אורלי עדס: החוק אומר שיהיו ארבעה סגנים ליושב ראש הוועדה המרכזית והם יהיו מארבע הסיעות הגדולות, ניתן להגדיל מספר זה עד שמונה.

<אורלי עדס: כיום, בכנסת הנוכחית יש שבעה, היתה החלטה של ועדת הכנסת.

אורי מקלב: ואז, איך נקבעים הסגנים בוועדות האזוריות?

<אורלי עדס: בוועדות האזוריות החוק אומר, שלכל יושב ראש תמנה הוועדה המרכזית שלושה סגנים.

<אורלי עדס: לא נאמר אם זה מהסיעות הגדולות.

<אורלי עדס: לכן, הנוהג שהיה קיים מלכתחילה ועד היום, שזה באופן יחסי לגודל הסיעות בכנסת.

<אורלי עדס: לכן זה נעשה לפי חישוב באדר עופר, כמו בכל דבר אחר, כמו בחלוקה של חברי ועדות הקלפי, כמו שאנחנו מחלקים את זמן שידורי התעמולה.

<אורלי עדס: זה עיקרון שמלווה את פעילות הוועדה בכל דבר כי הוא הכי נכון.

אורי מקלב: מקזזים את מה שמקבלים בוועדת הבחירות המרכזית - - -

<אורלי עדס: לא, זה לא קשור.

אורי מקלב: זה נפרד.

אורי מקלב: כמה ועדות אזוריות?

<אורלי עדס: 19.

אורי מקלב: יש 19 ועדות.

<אורלי עדס: זה אומר 19 כפול 3 זה מספר הסגנים בכל הוועדות.

<אורלי עדס: המספר הזה הוא באופן יחסי - - -

אורי מקלב: מתחלק לפי גודל הסיעה.

<אורלי עדס: בסופו של דבר כל הסיעות יוצאות מרוצות כי אנחנו גם מתחשבים בבקשות של הסיעות, אחרי החלוקה במספר אנחנו מתחשבים ברצון הסיעות איפה אתה רוצה למנות.

אורי מקלב: מגיעים לכלל הסכמות.

<אורלי עדס: כן.

<ניצן רוזנברג: שהכוונה היא, ככל שלא יצליחו להגיע להסכמה אתם תערכו הגרלה.

<אורלי עדס: נכון.

<אורלי עדס: גם היום עשינו את זה לפי הנוהל.

אורי מקלב: תיקון סעיף 39.

<ניצן רוזנברג: זה סעיף 4 להצעת החוק.

<ניצן רוזנברג: 4.

<ניצן רוזנברג: "בסעיף 39 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: "(ז) שר הפנים ימסור לוועדה המרכזית, לצורך מילוי תפקידיה, ביום החמישי שלפני יום הבחירות, באמצעי אלקטרוני או מגנטי, מידע על פטירה של אדם הרשום בפנקס הבוחרים שפטירתו נרשמה במרשם האוכלוסין".

<ניצן רוזנברג: יש להם בקשה לעניין המועדים.

אורי מקלב: אלקטרוני או מגני, ולמה לא פיזי?

<אורלי עדס: אנחנו מדפיסים את זה.

<אורלי עדס: אנחנו מקבלים את הקובץ ואנחנו מדפיסים את זה.

<אורלי עדס: אנחנו נחלק את זה לפי ועדות הקלפי, לכל ועדת קלפי נדפיס את רשימת הנפטרים שלה, אם יש, ונעביר לכל ועדת קלפי.

אורי מקלב: זה נראה זמן מאוד קצר.

<אורלי עדס: אנחנו מבקשים 10 ימים.

<אורלי עדס: עשינו חישוב חזרה, נצטרך את ה-10 ימים.

אורי מקלב: החומרים מוכנים קודם לחמישה ימים.

<אורלי עדס: יום הבחירות הוא בדרך כלל ביום שלישי.

<אורלי עדס: רוב הוועדות מתחילות לחלק את החומר הרגיש – זה יהיה במסגרת החומר הרגיש - ביום שישי, אבל יש ועדות שקצת מקדימות את זה ביום או יומיים ואנחנו צריכים את הזמן כדי להכין ולהעביר להן, לכן ברשותך נבקש לאשר עשרה ימים.

אורי מקלב: עד איזה יום הוא צריך לתת?

<אורלי עדס: מה שמעודכן במערכת נכון לאותו יום.

<אורלי עדס: נוכחנו גם, שלא תמיד זה מתעדכן באותו היום ולכן אנחנו מבקשים את לוח הזמנים די מצומצם כדי שתהיה לנו רשימה עדכנית ביותר.

אורי מקלב: השאלה אם אתם מחייבים לעשות את זה עד היום האחרון או שאתם נותנים מרווח זמן להכין את זה?

אורי מקלב: אתם צריכים לקבל את זה עשרה ימים לפני, מובן, הוא צריך לתת את זה ביום ה-11 לפני הבחירות?

אורי מקלב: עד איזה תאריך?

<אורלי עדס: מאחר וזה קובץ ממוחשב, הוא יכלול תמיד את המידע נכון לאותו רגע שהשר ימסור לנו.

אורי מקלב: יש לכם בעיה במשרד הפנים לתת את זה באותו היום?

אורי מקלב: בעצם אתם דורשים מהשר למסור את המידע העדכני של אותו יום שיש בידיו.

<אודליה אדרי: כפי שרשום במרשם.

<אודליה אדרי: ככל שהפטירה עודכנה, המידע יועבר.

<אודליה אדרי: ככל שהיא לא עודכנה או שהיא עודכנה מאוחר יותר, לא ניתן יהיה למסור את המידע.

אורי מקלב: מה פער הזמן?

<אודליה אדרי: תלוי בסוג הפטירה ואיפה היא התרחשה.

<אודליה אדרי: פטירות רגילות שמתרחשות בבתי חולים זה יכול להיות שלושה ימים.

<אודליה אדרי: מה שקשור במכון לרפואה משפטית יכול להיות יותר זמן.

<אודליה אדרי: ברגע שיוצאת הודעת פטירה ועד שזה מגיע אלינו זה בין שלושה ימים לחודש.

אורי מקלב: יש טעויות בדבר הזה?

<אודליה אדרי: בעבר היו יותר טעויות, היום תיקנו את המערכת וכדי לעדכן פטירה צריך להקליד פעמיים את מספר הזהות כך שזה מונע טעויות כאלה.

<אודליה אדרי: היום הטעויות ממש בודדות.

אורי מקלב: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבקלפיות כתוב שהאדם לא חי ויבוא החי בפנינו - - -

<אורלי עדס: לכן אנחנו מנחים כמובן את המזכירים שלא למנוע את זכות ההצבעה ולעשות הכול בעדינות, לבדוק ולוודא, רק במקרים שממש ממש כמעט בוודאות מוחלטת נוכחים שזה לא האדם, יש שוטר באזור.

אורי מקלב: זה לא יעזור לו, אם הוא נמצא ברשימה לא ייתנו לו להצביע.

<אורלי עדס: ברור לנו גם שהרשימה לא מכסה את כל המקרים.

אורי מקלב: זה בסדר.

אורי מקלב: הפוך, אנחנו שואלים, מה אחוז הטעויות של אנשים שרשומים כנפטרים במרשם האוכלוסין והם בעצם חיים?

<אורלי עדס: אני לא יודעת לומר, זה משרד הפנים.

<אודליה אדרי: אנחנו כמובן יודעים רק כשאדם מגיע אלינו והוא בעצם חוזר לחיים.

<אודליה אדרי: ככל שידוע לנו, כיום אין אנשים שטוענים שהם מתים ולא החזירו אותם לחיים.

<אודליה אדרי: בשנה האחרונה קרה אולי מקרה או שניים.

<אורלי עדס: זה לא נשמע כתופעה.

<אודליה אדרי: הטעויות הן טעויות הקלדה, לא טעויות במהות של האדם.

<אודליה אדרי: כלומר, אדם שהקליד מספר זהות לא נכון ולכן עשינו היום את המניעה, שצריך להקליד את הפרטים האישיים, כך שזה מנגנון יותר מורכב לטעות.

אורי מקלב: אוקיי, הסיכום הוא עשרה ימים לפני מועד הבחירות.

אורי מקלב: עוברים לסעיף 5, תיקון סעיף 68, איזון בין רשימות בוחרים.

<ניצן רוזנברג: 5.

<ניצן רוזנברג: "בסעיף 68 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ג1) (1) נוכחו יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו כי במתחם אחד יוצבו כמה מקומות קלפי ומספר הבוחרים הרשומים ברשימת הבוחרים הקשורה לאזור קלפי אחד שונה באופן מהותי ממספר הבוחרים ברשימת בוחרים הקשורה לאזור קלפי אחר באותו מתחם, רשאים הם, לא יאוחר מיום לפני כניסת פנקס הבוחרים לתוקף לפני סעיף 26, להורות על עריכת איזון כמפורט בפסקה (3) – כתוב פסקה (2), צריך להיות פסקה (3) – בין רשימות הבוחרים הצמודות לאזורי הקלפי שבאותו מתחם, ובלבד שהפער במספר הבוחרים בין רשימות כאמור עולה על 100.

<ניצן רוזנברג: לעניין זה, "מתחם" – כהגדרתו בסעיף 68א(ג2) לחוק".

<ניצן רוזנברג: (2) החליטו יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו על איזון כאמור בפסקה (1), רשאים הם לקבוע כי עקב אותו איזון יבוטלו מקומות קלפי, ובלבד שמספר הבוחרים הרשום לאחר הביטול בכל רשימת בוחרים כאמור לא יעלה על 700.

אורי מקלב: זאת אומרת, זה לא רק איזון, זה גם ביטול.

<ניצן רוזנברג: במסגרת האיזון, יושב ראש הוועדה וסגניו יכולים להחליט גם לבטל קלפיות.

<ניצן רוזנברג: אבל, ככל שבוטלה קלפי, לא יכול להיות מצב שלאחר האיזון של ביטול הקלפי, שאחת מהקלפיות שנשארו יעלו על 700 בוחרים בכל אחת מהקלפיות.

אורי מקלב: אם יש 1,200 בשלוש קלפיות, בכל אחת יש 400, זה בלתי אפשרי לאחד ביניהן לשתי קלפיות.

אורי מקלב: אם יש 1,200 בשלוש קלפיות, לא תינתן האפשרות לעשות שתי קלפיות.

<ניצן רוזנברג: לא, אתה יכול לעשות 600 ו-600.

אורי מקלב: הכוונה ל-1,400.

<אורלי עדס: נכון.

<אורלי עדס: כל הרעיון הוא לווסת את העומס.

אורי מקלב: מה זה נקרא באותו מתחם?

<אורלי עדס: בדרך כלל הקלפיות מחולקות לאשכולות.

אורי מקלב: וזה נקרא מתחם?

<אורלי עדס: נניח מתחם של בית ספר דוד סטון בירושלים, זה נקרא מתחם, יכולות להיות שם עשר קלפיות, שמונה, שבע.

אורי מקלב: אם זה לא נמצא באותו מתחם, אתם לא רוצים לעשות מערכת איזונים?

<אורלי עדס: לא, אי אפשר וזה גם לא נכון.

<אורלי עדס: הרעיון הוא באותו מתחם.

<ניצן רוזנברג: ההגדרה של מתחם בסעיף 68א (ג1) לחוק היא: מבנה או כמה מבנים הסמוכים זה לזה.

<אורלי עדס: יש בית ספר שמחולק לכמה מבנים אבל הוא בית ספר אחד.

<ניצן רוזנברג: (3) החליטו יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו כאמור בפסקה (1), יעביר יושב ראש הוועדה המרכזית או עובד הוועדה שהוא הסמיך לכך בוחרים מרשימת בוחרים שבאזור קלפי אחד לרשימת בוחרים שבאזור קלפי אחר באותו מתחם – עכשיו יבוא תיקון: בקריאה הראשונה היה כתוב פה: בהתאם למספרם הסידורי ברשימת הבוחרים.

<ניצן רוזנברג: התיקון שמבקשת ועדת הבחירות כיום, לכתוב: לפי סדר ה-א'-ב' של שמות משפחותיהם.

<ניצן רוזנברג: מאחר והתגלה שהמספר הסידורי ברשימת הבוחרים מתקבל רק במועד מאוחר יותר.

<ניצן רוזנברג: הכלל סדר א'-ב' הוא כלל הגיוני.

אורי מקלב: נניח ורוצים להעביר 200 קולות מקלפי מסוים לקלפי השני - - -

<ניצן רוזנברג: אז לוקחים למשל מהאות ר' של שם המשפחה והלאה.

אורי מקלב: אפשר לקחת רצף של אותיות, לא מחויב לקחת מ-א' אבל שזה יהיה לפי סדר א'-ב'.

<אורלי עדס: הרעיון הוא, שלא נשלוף בפינצטה אנשים ונחליט את מי אנחנו רוצים או לא רוצים.

אורי מקלב: זה כן נתון לבחירת

אורי מקלב: כם אם להתחיל ב-א' או להתחיל ב-מ'.

<אורלי עדס: כן, אבל יש סדר מסוים, יש עיקרון מסוים שלפיו אנחנו יכולים לחלק.

אורי מקלב: בהודעה לבוחר האדם לא יקבל את השינוי?

<אורלי עדס: הוא יקבל.

<אורלי עדס: בוודאי הוא יקבל.

אורי מקלב: למה לא אפשרו לכם את זה גם קודם?

<אורלי עדס: לכן מפיקים לקחים מפעם לפעם.

<אורלי עדס: כאן יש לנו בקשה, אנחנו מבקשים לדחות את מועד התחילה של הסעיף הזה בלבד בשלושה חודשים מכיוון שהוא דורש היערכות טכנית מבחינת המערכת הממוחשבת והיא תיארך קצת זמן.

אורי מקלב: יכול להיות שיהיו בחירות לפני שלושה חודשים?

אורי מקלב: מה החשש שלכם?

אורי מקלב: נניח שמחליטים היום על בחירות - - -

<אורלי עדס: אני רוצה להיות ערוכה.

<אורלי עדס: אני רוצה להגיע לבחירות הבאות עם הסעיף הזה, להיות ערוכה לכל מצב.

<אורלי עדס: לכן נדרשים לפחות שלושה חודשים להיערכות.

<אורלי עדס: זה צריך להיות עד היום ה-50 שלפני, אז זה בעצם חמישה חודשים.

<ניצן רוזנברג: מבחינתך זה מאושר?

אורי מקלב: כן.

<ניצן רוזנברג: אז קבענו לסעיף 68 הוראת תחילה של שלושה חודשים מיום פרסום החוק.

<ניצן רוזנברג: תיקון סעיף 71 – רשימת בוחרים, סעיף 6 להצעת החוק.

<ניצן רוזנברג: 6.

<ניצן רוזנברג: "בסעיף 71(ב) לחוק העיקרי, במקום הסיפא החל במילים "יושב ראש ועדת הקלפי" יבוא "מזכיר ועדת הקלפי".

אורי מקלב: היה הסבר משכנע בפעם הקודמת.

<אורלי עדס: בפועל בעצם מי שמנהל את עבודת ועדת הקלפי זה המזכיר.

<אורלי עדס: אנחנו, יש מקרים רבים שאנחנו לא יודעים אפילו בבוקר הבחירות מי היושב ראש, לפעמים גם אתן, המפלגות, שממנות.

<אורלי עדס: אנחנו מחלקים את החומר קודם, הנוהג לתת את זה למזכיר, אז לעגן את זה בחוק כדי שיהיה מסודר.

אורי מקלב: בסדר גמור.

אורי מקלב: תיקון סעיף 73.

<ניצן רוזנברג: סעיף 7 להצעת החוק.

<ניצן רוזנברג: אני מקריאה את התיקון המוצע כאן יחד עם התייחסות להערה שהעירו לנו ממשרד המשפטים וקיבלנו אותה.

<ניצן רוזנברג: 7.

<ניצן רוזנברג: בסעיף 73 לחוק העיקרי, בסופו יבוא וכן עובדי הוועדה המרכזית ועובדי הוועדות האזוריות שנדרשים להימצא במקום הקלפי לצורך מילוי תפקידם ומבצעים עבודות או תפקידים מהסוג שקבע יושב ראש הוועדה המרכזית בכללים כאמור בסעיף 73א'.

<ניצן רוזנברג: הוספת סעיף 73, זה לא היה בקריאה הראשונה.

אורי מקלב: זה לאור ההערות של חברי הכנסת.

<ניצן רוזנברג: לאור הערות משרד המשפטים, של עמי ברקוביץ: אחרי סעיף 73 לחוק העיקרי יבוא: הסמכה לקביעת הזכאות לנכוח במקום הקלפי – יכול להיות שננסח את זה אחרת אבל זה העיקרון – יושב ראש הוועדה המרכזית רשאי לקבוע בכללים סוגי עבודות ותפקידים שעובדי הוועדה המרכזית או הוועדה האזורית שמבצעים אותם ביום הבחירות יהיו רשאים להימצא אף הם במקום הקלפי בשעות ההצבעה לצורך מילוי תפקידם.

אורי מקלב: לשם מה ההערה הזאת?

<ניצן רוזנברג: העיקרון הזה היה קבוע, זה עיקרון שהכנסנו להצעת החוק בעקבות הערות של חברי הכנסת בדיון להכנה לקריאה הראשונה.

<ניצן רוזנברג: בהתחלה הציעו להוסיף, שעובדי הוועדה המרכזית ועובדי הוועדות האזוריות יוכלו להיות נוכחים במקום הקלפי.

<ניצן רוזנברג: בדיון הקודם חברי הוועדה ביקשו לקבוע איזשהו אמצעי של פיקוח, שנוכל להגביל את מספר העובדים שיהיו זכאים להיות נוכחים במקום הקלפי ולכן נוסף איזשהו כלל, שמבקשים שיושב ראש הוועדה יוכל לקבוע בכללים את סוגי התפקידים שמי שנושא אותם יוכל להימצא במקום הקלפי.

<ניצן רוזנברג: הכלל הנוסף, שאותו אדם, לא מספיק שהוא ממלא תפקיד מסוג אותם התפקידים, אלא נוכחותו צריכה להיות דרושה במקום הקלפי.

אורי מקלב: מי קובע את זה?

אורי מקלב: זו סתם הכרזה שצריכה להיות סיבה לכך.

<ניצן רוזנברג: נניח הוא סדרן ורוצים שהוא יעזור בהשלטת הסדר במקום הקלפי.

אורי מקלב: נניח הוא ממונה להביא את האוכל למזכיר הקלפי.

אורי מקלב: אם הוא מביא את האוכל, הוא צריך להביא את האוכל, אבל אם הוא לא צריך להביא אוכל, אין לו מה להיות נוכח.

<ניצן רוזנברג: נכון.

אורי מקלב: זה בתוך התקנה או שיושב ראש ועדת הבחירות אומר את זה?

<ניצן רוזנברג: כתוב שזה מישהו שצריך אותו לצורך מילוי תפקידו.

<ניצן רוזנברג: הוא גם מבצע תפקידים מהסוג שיושב ראש הוועדה קבע בכללים, לפי הסעיף שהוספנו.

אורי מקלב: זה צריך להיות בהגדרה לאיזה בעלי תפקידים, וגם שהוא מבצע אותם בפועל.

<ניצן רוזנברג: כן.

אורי מקלב: זו ההוספה של 73 א?

<ניצן רוזנברג: כן.

<ניצן רוזנברג: ניסחנו את זה בצורה שונה.

<ניצן רוזנברג: זה מפנה לסעיף 73א, לפי סעיף 73א זה הסעיף שמסמיך את יושב ראש הוועדה המרכזית לקבוע את הכללים.

<ניצן רוזנברג: סעיף 73 הוא סעיף שקובע מי רשאי להימצא במקום הקלפי בעת ההצבעה.

<ניצן רוזנברג: יש שם רשימה של כמה אנשים שרשאים להימצא ועכשיו אנחנו מוסיפים את העובדים, אבל בתנאי שנוכחותם נדרשת במקום הקלפי ושהם מסוג העובדים שממלאים תפקידים שנקבעו בכללים לפי הסעיף הבא.

<ניצן רוזנברג: סעיף 10 קובע את אותו כלל רק לגבי קלפי לחיילים.

<ניצן רוזנברג: 10.

<ניצן רוזנברג: בסעיף 90(ד) לחוק העיקרי, במקום "בא כוחו וחיילים" יבוא "בא כוחו, חיילים", ובסופו יבוא "וכן עובדי הוועדה המרכזית הנדרשים להימצא במקום הקלפי לצורך מילוי תפקידים ומבצעים עבודות או תפקידים מהסוג שקבע יושב ראש הוועדה המרכזית בכללים כאמור בסעיף 73א.

<ניצן רוזנברג: צריך לשים לב, שההסמכה להימצא במקום הקלפי הזה זה רק לעובדי הוועדה המרכזית מאחר ואין פה צורך בעובדי הוועדות האזוריות.

<ניצן רוזנברג: אותו נוסח קיים גם בתיקון סעיף 116 ד, קלפי אסירים: 11.

<ניצן רוזנברג: בסעיף 116ד(ה) לחוק העיקרי, במקום "בא כוחו וכן סוהרים" יבוא "בא כוחו, סוהרים", ובסופו יבוא "וכן עובדי הוועדה המרכזית הנדרשים להימצא במקום הקלפי לצורך מילוי תפקידם ומבצעים עבודות או תפקידים מהסוג שקבע יושב רש הוועדה המרכזית בכללים כאמור בסעיף 73.

אורי מקלב: כל התיקונים האלה רק לכנסת ולא לרשויות המקומיות?

<אורלי עדס: ברשויות חלק מההוראות שונות.

אורי מקלב: כל התיקונים שדיברנו עליהם עכשיו, אתם לא מתקנים גם את החוק ברשויות?

<אורלי עדס: אנחנו לא אחראים על חוק הבחירות לרשויות.

<אורלי עדס: יש כאן את ראש האגף לבחירות ברשויות שעושה את ההתאמות הנדרשות במידת הצורך.

<וסף ברון: מה שרלוונטי אנחנו עושים.

אורי מקלב: אתם מביאים את זה בחוק נפרד.

<וסף ברון: כן.

<אורלי עדס: לא הכול תואם גם בסדרי העבודה.

אורי מקלב: תיקון סעיף 78, קולות פסולים.

<ניצן רוזנברג: 8.

<ניצן רוזנברג: בסעיף 78(א)(4) לחוק העיקרי במקום "משני" יבוא "משלושה" ובמקום "הפתק השני לא יובא בחשבון יבוא "הפתקים הנוספים לא יובאו בחשבון".

<אורלי עדס: אני חושבת שאין מה להוסיף כאן.

אורי מקלב: ברור.

אורי מקלב: תיקון סעיף 79א השמדת חומר הבחירות.

<ניצן רוזנברג: 9.

<ניצן רוזנברג: בסעיף 79א לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: (א1) על אף האמור בסעיף קטן (א), יושב ראש הוועדה המרכזית רשאי להורות, מטעמים מיוחדים שיירשמו ולשם חקירת עבירות לפי חוק זה, כי חומר הבחירות הנוגע לקלפי מסוימת, כולו או חלקו, לא יושמד, או יושמד במועד אחר, כפי שיחליט, והכול לתקופה שלא תעלה על 90 ימים, ורשאי הוא לשוב ולהאריכה לתקופות נוספות שלא יעלו על 90 ימים בכל פעם.

אורי מקלב: התקיים על כך דיון בוועדה, מה היה הדיון?

<ניצן רוזנברג: בעצם הכלל היום, שוועדת הבחירות אמורה להשמיד את חומר הבחירות, יש 14 יום עד מועד להגשת ערעורי בחירות, אם המועד הזה חלף ולא הוגשו ערעורי בחירות אז צריך להשמיד במועד הזה.

<ניצן רוזנברג: אם הוגשו ערעורי בחירות, עד תום הדיון בהם.

<ניצן רוזנברג: מה שהם מבקשים כאן, לתת ליושב ראש הוועדה סמכות נפרדת מהסמכות הקיימת בבית המשפט, בעצם עיכוב בהשמדת החומר.

<אורלי עדס: חומר מסוים, מאוד ספציפי.

<ניצן רוזנברג: כן, כמובן שזה חומר מסוים שנוגע לקלפי מסוימת.

<ניצן רוזנברג: היושב ראש יוכל להורות שזה לא יושמד.

<ניצן רוזנברג: זה יכול להיות רק מטעמים מיוחדים שיירשמו כמובן ורק לשם חקירת עבירות לפי חוק זה.

<ניצן רוזנברג: זאת אומרת, אם יושב ראש הוועדה המרכזית רואה שבקלפי מסוימת היו אי סדרים שהוא חושב שצריכים להיחקר, תהיה לו סמכות להורות על עיכוב בהשמדת החומר כי ברור שהחומר הזה יהיה דרוש לצורך חקירת העבירה.

<ניצן רוזנברג: הדיון שהתקיים בוועדה בהכנה לקריאה הראשונה, חברי הכנסת ביקשו להגביל את התקופה שבמהלכה יושב ראש הוועדה רשאי להורות על החריגה מהכלל של השמדת חומרי הבחירות ואתם ביקשתם לקבוע, שהוא יכול להורות על 90 ימים כאלה ובכל פעם לשוב ולהורות על 90 ימים פעם נוספת ופעם נוספת.

אורי מקלב: אורלי ניגשה אלי, לא הספקנו למצות את השיחה לפני הדיון בוועדה, לכן אולי נקיים את הדיון כאן.

אורי מקלב: אני רוצה להבין, אתם יש לכם סמכות או אפשרות לגשת לבית משפט, בלי המשטרה ולבקש?

אורי מקלב: אם אתם הולכים לבית משפט, אני יכול לתת לכם – אבל אם אתם מבקשים בלי הגבלה, לא בית משפט אלא רק בהחלטה שלכם, כאן יכולה להיות בעיה.

אורי מקלב: היתה כאן בקשה שלא להגביל את זה בימים.

<אורלי עדס: ההחלטה כאן האם להשמיד חומר מסוים או לא היא לא של הצוות המקצועי, היא תהיה ליושב ראש הוועדה, שופט בית משפט עליון מכהן, שברור שישקול את כל השיקולים הרלוונטיים.

<אורלי עדס: הבקשה שלנו כאן היא שלא לתחום את זה במגבלת זמן.

<אורלי עדס: אני אתן דוגמה איזה מקרים יכולים להיות שנבקש לשמור חומר כזה.

<אורלי עדס: התחלנו את זה במערכת הבחירות האחרונה ואנחנו מתכוונים לעגן את הנוהג הזה ואפילו להרחיב אותו, קראנו לו מבצע "טוהר הבחירות", ממוצאי יום הבחירות התחלנו בבדיקה של קלפיות, דגמנו קלפיות לפי קריטריונים מסוימים שקבענו, עשרות של קלפיות, את כל החומר, כולל ספירה מחדש, הבאנו את כל החומר לכאן, מינינו צוותים כדי לדגום את הקלפיות ולבדוק האם יש אפשרות שנעשה משהו בקלפי מסוימת.

<אורלי עדס: יכול להיות מקרה למשל, שמבדיקה כזאת ניווכח שיש אי התאמות או חשש שנעשה משהו בקלפי הזאת שפגע בטוהר הבחירות ואז נפנה ליושב ראש ונבקש ממנו לשמור את החומר.

<אורלי עדס: נבדוק שוב את הדברים ואז זה יועבר לחקירת המשטרה.

<אורלי עדס: או למשל, מקרים כמו שיושב ראש ועדת הבחירות פסל תוצאות בקלפי מסוימת לאור התנהלות ביום הבחירות - זה קרה בשתי מערכות הבחירות האחרונות בקלפיות ספורות - גם אז עולה חשש לפגיעה בטוהר הבחירות, זה יועבר לחקירת המשטרה.

<אורלי עדס: כפי שהסברתי בדיון הקודם, ליושב ראש הוועדה אין סמכות לכפות על משטרת ישראל לוח זמנים לחקירה, כולל הפרקליטות, על הגשת כתבי אישום וכו'.

<אורלי עדס: לעיתים התהליך הזה אורך המון זמן, היו מקרים שהוגשו כתבי אישום גם שלוש שנים אחרי הבחירות ויותר או שהחקירה הסתיימה רק עד המערכת הבחירות שלאחריה, שלוש שנים וחצי לאחר מכן.

<אורלי עדס: אנחנו לא יכולים לתחום את זה בזמן.

<אורלי עדס: נראה לנו לא נכון לבקש את הבקשה הזאת כל 90 יום או כל 120 יום, לא משנה כל כמה זמן כי זה לא לוח זמנים שנקבע על ידינו.

<אורלי עדס: אנחנו ביקשנו לעגן כאן מצב, שבו אנחנו שמרנו חומר שנדרש לחקירות.

אורי מקלב: חומר שעבר לחקירת משטרה, לא נגביל אתכם בזמן.

אורי מקלב: אבל חומר שלא הועבר לחקירת משטרה, שנמצא אצלכם, כמה זמן - - -

<אורלי עדס: אין לי חומר כזה.

<ניצן רוזנברג: אני לא הבנתי, שלוש שנים חקירת משטרה בלי שזה הגיע לבית משפט?

<אורלי עדס: כן.

<ניצן רוזנברג: זאת אומרת, שאין בית משפט שיכול לתת צו שמורה - - -

אורי מקלב: ואז המשטרה לא מבקשת מיד את החומר?

<אורלי עדס: לפעמים החקירות מתארכות.

<אורלי עדס: למשל עכשיו יש תהליכים שמתקיימים בכל המחוזות, חקירות משטרה, מחומרים שהעברנו להם והם עדיין לא מוצו, עדיין לא הסתיימו.

<אורלי עדס: חלפו שנתיים מאז הבחירות.

<ניצן רוזנברג: נניח היום כשאין הרי את הסמכות ליושב ראש הוועדה לקבוע הוראה כזאת.

<ניצן רוזנברג: מה עושים, המשטרה פונה ומבקשת צו מבית משפט?

<אורלי עדס: לא.

<אורלי עדס: אנחנו העברנו להם את החומר, לכן ביקשנו לעגן את זה בחוק.

<אורלי עדס: שמרנו חומר בלית ברירה, אנחנו לא יכולים להשמיד חומר שהולך לחקירה.

אורי מקלב: קודם כל זה נמצא בידי המשטרה, האחריות לא עליכם.

<דין ליבנה: זה לא נמצא בידי המשטרה.

<דין ליבנה: אני רוצה לציין, שהמשטרה תופסת את החומר מאתנו רק בחלוף הרבה מאוד זמן ורק אחרי שהם חקרו באופן ניכר.

<דין ליבנה: אני יכול להגיד לך, שחלק מהחומרים מהבחירות הקודמות, באו ממחוז של המשטרה ולקחו אותם רק לפני מספר ימים.

<אורלי עדס: אחרי שהם חקרו את זה לאורך זמן.

אורי מקלב: אבל יש הבדל גדול מאוד בין מה שכתוב בנוסח הזה לבין מה שאתם רוצים לבדוק בגלל מידע שהגיע אליכם או לא משנה, אתם לא מעבירים חומר מיד למשטרה, יש אינדיקציה מסוימת שמצדיקה – זה צריך להיות מוגבל בזמן.

אורי מקלב: אני מקבל את מה שאת אומרת, חומר שכבר הועבר, החומר הרלוונטי למידע, זה אפשר להחליט - - -

<אורלי עדס: אני שואלת, שלחתי מכתב למפכ"ל שבוע אחרי הבחירות, הפנייה הראשונה, עם כל הקלפיות הספציפיות שידענו עליהן באותו הרגע, בהמשך פנינו פנייה לדברים נוספים.

<אורלי עדס: מבחינתך זו פנייה שמספקת לצורך העברת החומר?

<אורלי עדס: עדיין לא העברתי לו את כל רשימות הבוחרים וכו', רק הצגתי לו את התמונה.

אורי מקלב: אם היה משוב של המשטרה שהם מבקשים לשמור את החומר, מבחינתי זה מספיק.

<אורלי עדס: לפעמים לוקח זמן למשטרה כי עד שהיא מעבירה למחוזות - - -

אורי מקלב: לכן יש 90 יום ולאחר מכן עוד 90 יום.

אורי מקלב: רק שהם יענו שהם מבקשים לשמור את החומר, לא יותר מזה.

<דין ליבנה: חבר הכנסת מקלב, במערכת הבחירות הקודמת לקח למשטרה למעלה מחודשיים להגיד לנו אם מי בכלל לדבר.

<אורלי עדס: קשה לנו לנהל את המשטרה בהקשר הזה, אנחנו מנסים ללחוץ.

<אורלי עדס: אני אתן לך דוגמה, עכשיו בדיוק התחלף הקצין שריכז את כל המידע מכל המחוזות, שאתו היינו בקשר כדי לראות סטאטוס חקירות וכו' לבדוק מה קורה.

<אורלי עדס: אני כבר כמה חודשים מבקשת לדעת מי מחליף אותו, אין לי את המחליף.

אורי מקלב: אני הולך צעד קדימה, אני מציע, רק אם פניתם למפכ"ל, יש לכם שנה שלמה, אחרי זה עוד פעם שנה.

אורי מקלב: גם את המשטרה צריך לתמרץ.

<אורלי עדס: זה לא יעזור לתמרץ את המשטרה.

<אורלי עדס: אני מצטערת שאני אומרת את זה, אבל אני לא חושבת שזה מה שיתמרץ את המשטרה, יש לה את סדרי העדיפויות שלה.

<אורלי עדס: אני לא חושבת שזה מה שיתמרץ את המשטרה לפעול אחרת כי יש שם התנהלות היררכית ויש מחוזות.

אורי מקלב: אבל יש להם סדר, הם מכניסים סדר.

אורי מקלב: אורלי, אני חושב שזה מאוזן, שאם פניתם למשטרה, לא משנה אם זה למפכ"ל או למי מהם, משאירים שנה.

אורי מקלב: אני אומר ככה, חומר שאתם לא מעבירים למשטרה, יש לכם 120 יום ועוד 120 יום.

אורי מקלב: אם אתם הולכים למשטרה אז יש לכם שנה שלמה ואחר כך מקבלים מהשופט עוד הארכה.

<ניצן רוזנברג: מה זאת אומרת לא הולכים למשטרה?

אורי מקלב: הם לא חוקרים.

<ניצן רוזנברג: לא הבנתי, מי חוקר?

אורי מקלב: ועדת הבחירות המרכזית.

<ניצן רוזנברג: איך זה עובד?

<ניצן רוזנברג: תתארו לי איך זה עובד בשטח?

אורי מקלב: איך יכול להיות יותר 120 יום שאתם לא העברתם למשטרה?

אורי מקלב: יש לכם חומר שהגיע לכם מידע אנונימי - - -

<אורלי עדס: אני פונה למפכ"ל - - -

אורי מקלב: לא, עוד לא פנית למשטרה, חומר שלא פנית.

אורי מקלב: מתי קרה שלא פנית?

<ניצן רוזנברג: הכלל, משהו שלא פנית למשטרה או כן פנית למשטרה זה כלל שהוא רלוונטי לסיטואציה שאנחנו מדברים עליה?

אורי מקלב: אם היא פנתה למשטרה אנחנו נותנים להם זמן ארוך.

<ניצן רוזנברג: זה מה שאני רוצה להבין, מה זה אומר שלא פנית למשטרה?

אורי מקלב: ניצן, אם פניתי למשטרה, למשטרה יש זמן, אין לוח זמנים, היא יכולה שלוש שנים שלא לפתוח בחקירה.

<אורלי עדס: הרב מקלב, אתה מתכוון שיכול לקחת זמן עד שאנחנו נחליט שצריך לפנות למשטרה?

אורי מקלב: כן, כמה זמן?

<אורלי עדס: זה בדרך כלל לא קורה כי אנחנו יודעים די מהר על הדברים האלה.

<אורלי עדס: המקרים היחידים שיכולים לקחת זמן אבל אז זה גם יכול להיות מאוחר מדי, זה המקרים של דוח מבקר המדינה.

<אורלי עדס: אנחנו מקבלים את הדוח של מבקר המדינה למעלה משנה אחרי הבחירות, שם הוא יכול להצביע על מקרים למשל של הצבעת נפטרים או הצבעת שוהים בחו"ל למשל, ואז זה יכול להיות מאוחר מדי.

<ניצן רוזנברג: אבל זה לא הגיוני לשמור את כל חומר הבחירות כי אנחנו לא יודעים איזה הערה תהיה למבקר המדינה ועל איזה קלפי.

<אורלי עדס: נכון ולכן אנחנו לא שומרים את הכול.

<ניצן רוזנברג: יש כאן גם חשיבות, הכלל של ההשמדה מגיע מרציונל מסוים.

<אורלי עדס: נכון ואנחנו רוצים לעמוד מאחוריו.

<אורלי עדס: אנחנו רוצים איזה סופיות לעניין.

אורי מקלב: אני חושב שזה מאוזן, אני חושב שהגענו להסכמה.

<ניצן רוזנברג: מה ההסכמה?

אורי מקלב: אני חושב שזה מאוזן מאוד.

<אורלי עדס: אני לא יודעת אם אני מסכימה אבל אני אקבל את הדברים.

אורי מקלב: זה מאוזן מאוד.

אורי מקלב: דיברנו על כך, שהבדיקה שלהם 120 יום ועוד הארכה כמה שהם רוצים וזה גם בנסיבות מסוימות שיירשמו.

אורי מקלב: נשאר הנוסח בנסיבות המיוחדות.

<אורלי עדס: ברור.

<ניצן רוזנברג: במקום 90 יום אנחנו כותבים 120 יום?

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: אם היתה פנייה למשטרה, יש להם אפשרות להחזיק את החומר שנה, אחרי שנה הם צריכים לבקש שוב לפרקי זמנים שונים.

אורי מקלב: זה חבל מאוד ארוך.

<אורלי עדס: שנה ואפשרות להאריך את השנה.

אורי מקלב: כן, בסדר.

אורי מקלב: עוברים לתיקון כותרת פרק י'4, הוספת סעיף 116יט1, הצבעת חברי הוועדה המרכזית ועובדי ועדות הבחירות.

אורי מקלב: זה רק חברי הוועדה המרכזית ולא חברי הוועדה האזורית?

<אורלי עדס: כן.

<ניצן רוזנברג: אני אקריא את הנוסח.

אורי מקלב: דיברנו על עובדים ממש או גם על עובדי קבלן?

<אורלי עדס: גם נותני שירותים.

אורי מקלב: לקחתי חברת מחשוב ולה יש עובדים, זה נקרא גם נותני שירותים?

<אורלי עדס: כן.

<ניצן רוזנברג: "פרק ב': הצבעת חברי הוועדה המרכזית ועובדי ועדת הבחירות – 12.

<ניצן רוזנברג: בכותרת פרק י'4 לחוק העיקרי, במקום "וחברי ועדת קלפי" יבוא "חברי ועדת קלפי, חברי הוועדה המרכזית ועובדי ועדות הבחירות".

<ניצן רוזנברג: 13.

<ניצן רוזנברג: אחרי סעיף 116יט לחוק העיקרי יבוא: 116יט1.

<ניצן רוזנברג: (א) חבר הוועדה המרכזית ועובד של הוועדה המרכזית או של ועדה אזורית רשאים להצביע בקלפי שבאזור הבחירות שבו הם משמשים בתפקידם ביום הבחירות, בדרך שבה מצביע בקלפי מזכיר ועדת הקלפי לפי סעיף 116יח – שהכוונה במעטפות כפולות – ובלבד שיושב ראש הוועדה המרכזית או עובד הוועדה שהוא הסמיך לכך, נוכח כי קיימות נסיבות הקשורות למילוי תפקידו של החבר או העובד ביום הבחירות שבשלהן נבצר ממנו להצביע בקלפי באזור מגוריו, והוא הציג תעודה שהנפיקה לו הוועדה המרכזית ובה צוין כי הוא רשאי להצביע כאמור בסעיף זה.

<ניצן רוזנברג: (ב) יושב ראש הוועדה המרכזית רשאי לקבוע מקומות קלפי מיוחדים במקום מושבה של הוועדה המרכזית או של ועדה אזורית לשם הצבעה לפי סעיף זה.

<ניצן רוזנברג: (ג) יושב ראש הוועדה המרכזית יקבע הוראות בדבר סדרי הפעלתן ועבודתן של קלפיות כאמור בסעיף קטן (ב), ובכלל זה שעות ההצבעה בקלפיות בכלל או בקלפי מסוימת, הרכב ועדות הקלפי ואופן ההצבעה, בכפוף להוראות סעיף 116יח.

<ניצן רוזנברג: (ד) בסעיף זה, "עובד" – לרבות מי שעובד בוועדה, מבצע בעבורה תפקיד או מעניק לה שירות ביום הבחירות בלבד".

אורי מקלב: אני רוצה לציין לפרוטוקול, שלא היינו כל כך שלמים עם הפריבילגיה הזאת, לא בגלל שלא מגיע להם, אנחנו מכירים את העבודה, גם סיפרתם פה מקרים שלא הצביעו ולא יכלו לממש את זכותם להצביע בגלל שהיו מחויבים לעבודה.

אורי מקלב: אבל אמרנו, שיש עובדים במשק שבגלל יום הבחירות הם מחויבים להיות, אנשי מחשוב ונותני גיבוי, גם הם לא יכולים להגיע.

אורי מקלב: כלומר, מבחינת לא תחסום שור בדישו.

אורי מקלב: יש כאן איזה סתירה בולטת ולא ראויה שחשבנו, לא לראות את זה כפריבילגיה לעובדי ועדת הבחירות.

אורי מקלב: יש איזה דימוי שמי שיכול להצביע בכל מקום, יש לו זכות יתר.

אורי מקלב: אנחנו אומרים, זה לא זכות יתר אלא בעצם מימוש הזכות הבסיסית.

<ניצן רוזנברג: אני רק אגיד, בעיני לפחות יש הבדל בין עובדי הוועדה לבין חברי ועדת הבחירות המרכזית.

<ניצן רוזנברג: המבחן לקביעה של הסדר הצבעה מיוחד צריך להיות פונקציונאלי.

<ניצן רוזנברג: זאת אומרת, שאם חברי ועדת החוקה חושבים, שלעובדי הוועדה או לחברי הוועדה המרכזית אין אפשרות להצביע ביום הבחירות בגלל שהם נדרשים לכך במסגרת תפקידם, אז יש איזה שהיא הצדקה לקבוע עבורם הסדר הצבעה מיוחד.

<ניצן רוזנברג: כאשר המבחן הפונקציונאלי הזה אינו מתקיים - - -

<אורלי עדס: דווקא חברי הוועדה שנכחו בדיונים הקודמים כן חשבו שהוא מתקיים ולכן אישרו את זה, זה העניין.

אורי מקלב: צריך להסביר את זה, אנחנו עכשיו בקריאה השנייה והשלישית.

אורי מקלב: ניצן אומרת, שצריך להסביר.

<ניצן רוזנברג: אני אומרת, בעיני צריך לשמוע מה עושים חברי הוועדה המרכזית ביום הבחירות, כפי שהצגתם גם בדיון הקודם, אמרתם שמארגנים להם סיורים והם מסיירים במקומות קלפי.

<ניצן רוזנברג: השאלה בעיני, האם זה משהו שהוא שונה ממה שכל חבר כנסת אחר עושה ביום הבחירות?

<אורלי עדס: כן, ודאי.

<ניצן רוזנברג: האם חברי כנסת שאינם חברי ועדת הבחירות המרכזית לא מסיירים בקלפיות אחרות?

<ניצן רוזנברג: השאלה, האם הדבר הזה מצדיק יצירת הסדר הצבעה מיוחד?

<ניצן רוזנברג: כל זאת בשים לב לזה שכאשר חברי הכנסת מחוקקים בעניינים שקשורים אליהם, לאו דווקא בעניינם, או לגבי אנשים שקשורים אליהם, אנחנו מקפידים הקפדה יתרה.

<ניצן רוזנברג: גם בשים לב לזה, שההסדר הזה בעצם מרחיב את ההצבעה במעטפות כפולות, שזה משהו שוועדת הבחירות מתנגדת לו באופן עקבי.

<אורלי עדס: אני אתחיל דווקא בהשוואה לחברי הכנסת.

<אורלי עדס: אני לא כל כך רואה מקום להשוואה כי חברי הכנסת, לשם השוואה, הם אפילו לא מורשים להיות נוכחים בתוך חדר ועדת הקלפי, לפקח, אין להם תפקיד מסוים ביום הבחירות.

אורי מקלב: אורלי, לא הבנת.

אורי מקלב: חבר כנסת הוא עכשיו מחותן ראשי, הוא החתן או הכלה בתוך הבחירות האלה.

אורי מקלב: אין ספק שיש עליו משימות חשובות שהוא צריך להיות שם באותו יום.

<אורלי עדס: משימות פוליטיות, לא מטעם ועדת הבחירות.

אורי מקלב: אבל כל הבחירות האלה בסופו של דבר הן היעד, מדובר בחברי כנסת שמועמדים לכנסת.

אורי מקלב: מטבע הדברים יש הבנה שמוטל עליהם תפקיד, משהו שקשור למערכת הבחירות.

אורי מקלב: הוא לא ראש עיר או פעיל פוליטי מתוך מפלגה שמתמודדת.

אורי מקלב: גם לו יש משימות.

אורי מקלב: אני משקף את מה שאומרת ניצן, יש לו מערכת סיורים באותו יום הבחירות.

אורי מקלב: אם הוא צריך להתחיל בדרום, להתחיל בצפון ויורד למרכז והוא מתחיל רחוק מביתו, ממקום הצבעתו, הוא לא יכול לחכות עד שהקלפי תיפתח, יש לו הגבלות, עם כל זה אנחנו לא מעיזים להגיד לו, נעשה לך הצבעה כפולה.

אורי מקלב: אני לא בא לבקש את זה, הפוך, השאלה היא, למה לחברי ועדת הבחירות המרכזית יש להם פריבילגיה יתר?

אורי מקלב: אני מבין שחברי ועדת הבחירות המרכזית לא גרים באותו אזור שוועדת הבחירות יושבת, הם יושבים בכל מיני מקומות בארץ וועדת הבחירות המרכזית מטילה עליהם משימות כמו סיורים וכו'.

אורי מקלב: למה הסיורים האלה לא משתלבים עם מקום הצבעתם?

<אורלי עדס: נתחיל מזה שלא תמיד זה משתלב.

אורי מקלב: אז למה אי אפשר לשלב?

<אורלי עדס: נכון שחברי ועדת הבחירות המרכזית הם נציגים של סיעות, אבל יש להם גם מחויבות גדולה מאוד כלפי ועדת הבחירות ולתפקידם כחברי ועדה.

<אורלי עדס: במסגרת התפקיד הזה הם רואים את עצמם גם כמי שאחראים לביצוע ואכיפת ההוראות וההחלטות של ועדת הבחירות המרכזית שנוגעות לקלפיות.

<אורלי עדס: במהלך היום הם מסיירים, נתתי דוגמאות.

<אורלי עדס: אני מוכרחה לומר שוב, הדיון הזה התקיים פעמיים בסעיף הזה והיה כאן ויכוח גדול.

<אורלי עדס: חשבתי שאנחנו כבר מאחוריו אבל אני יכולה להתנהל אתו עוד שעה.

<אורלי עדס: הבאתי כאן דוגמאות לתכניות סיורים ביום הבחירות.

אורי מקלב: אני לא ארגיש בנוח אם בהכנה לקריאה שנייה ושלישית לא היה מתנהל ויכוח, זה חלק מתהליך העבודה.

<אורלי עדס: לדוגמה, שני חברי ועדת בחירות, זה מ-19 בפברואר 2015, תכנית סיורים שהם העבירו לראש המטה בלשכתי, כדי שתארגן להם את הסיור.

<אורלי עדס: להלן תכנית לסיורים ביום הבחירות, ב-17 במרץ 2015:

<אורלי עדס: בית חולים מאיר כפר סבא, בסיס חיל האוויר פלמחים, מחנה מקלף השלישות הראשית ברמת גן, ועדה אזורית בפתח תקווה, בית חולים גולדה השרון – זה ברור כי הם רוצים לראות איך עובדות הקלפיות במגזרים שונים, בבית חולים, בצבא וכו'.

אורי מקלב: זה משלחת או פרטני?

<אורלי עדס: זה שניים, צמד שמסיירים תמיד ביחד.

<אורלי עדס: רגע, הם לא סיימו את היום, הם רק התחילו.

<אורלי עדס: כמו כן אנחנו מבקשים לכהן בוועדת הקבלה של הקלפיות באזור דן דרום ובאזור פתח תקווה.

<אורלי עדס: זאת אומרת, הם סיימו לסייר בקלפיות והלכו לוועדה האזורית, למטה.

<אורלי עדס: משם הם באו לכנסת.

<אורלי עדס: אנחנו מבקשים גם להיות נוכחים במהלך ספירת המעטפות הכפולות של החיילים בכנסת.

<אורלי עדס: המשיכו מכאן לכנסת, כאן הם היו עוד יומיים שלמים ורק אז סיימו את התפקיד שלהם.

<אורלי עדס: אני מוכרחה לומר, שאני שמחה מאוד שיש לנו חברי ועדה כאלה שרואים את תפקידם בצורה הזאת.

<אורלי עדס: דוגמאות נוספות, עוד שני חברי ועדה שביקשו – בהמשך לשיחתנו אבקש להודיעך כי החתומים מטה יערכו סיורים ביום הבחירות בוועדות אזור המרכז, תל אביב, פתח תקווה, חולון, ירושלים, יהודה, אשדוד, אשקלון וכו'.

<אורלי עדס: אני חושבת שזה לבד מעיד למה יש בעיה.

<אורלי עדס: דבר נוסף שאצביע עליו - - -

<ניצן רוזנברג: זה מה שהם מבקשים ממך לתאם, את לא מכריחה אותם, שולחת אותם - - -

<אורלי עדס: לא.

<אורלי עדס: אני פונה אליהם ומבקשת, אומרת להם, שאנחנו מבקשים מחברי הוועדה, אנא מכם, תסיירו ביום הבחירות, תבצעו את תפקידכם והעבירו אלינו מה מעניין אתכם.

<אורלי עדס: אני לא אכפה עליהם ללכת - - -

אורי מקלב: מה שהתברר לנו עכשיו, שלא אשרינו שיש לנו כאלה חברי ועדת בחירות מרכזית אלא אשרינו שיש לנו מנכ"לית, מנהלת את ועדת הבחירות.

<אורלי עדס: יכול להיות, זה חלק מהעניין.

אורי מקלב: לא, מה שהתברר לנו עכשיו - - -

<אורלי עדס: כי אני בהחלט רואה בזה רק יתרון.

<אורלי עדס: אני אתן דוגמה נוספת לקושי הנוסף שיש, זה הסגנים של יושב ראש הוועדה.

<אורלי עדס: אמרנו, ליושב ראש הוועדה יש ארבעה סגנים, במקרה הנוכחי, בכנסת הזאת שבעה, שהם חייבים להיות נוכחים ביום הבחירות כי הנשיאות מתכנסת כמה פעמים במהלך אותו יום לקבלת החלטות מהירות בעניינים שעולים במהלך היום.

<אורלי עדס: אנחנו מוצאים את עצמנו עושים עם הסגנים תורנות שלא תמיד הם עומדים מאחוריה כי הם מסיירים בקלפיות, כי הם מסיירים בבתי חולים וכו', ואז יושב ראש הוועדה נתקל בבעיה שאין לו סגנים לנהל אתם - - -

אורי מקלב: כמה סגנים הוא צריך כדי לקבל החלטות?

<אורלי עדס: אנחנו רוצים את הרוב, אנחנו רוצים מעל חצי.

<אורלי עדס: כלומר, כשיש ארבעה אז אנחנו מבקשים לפחות שניים.

<אורלי עדס: לכן נוצרו גם מצבים כאלה, שהזעקנו מהשטח סגנים.

<אורלי עדס: זה יחסוך לנו את זה.

אורי מקלב: נעבור לתיקון מס' 14.

<אורלי עדס: אם כך, זה מאושר, כן?

אורי מקלב: כן.

<ניצן רוזנברג: תיקון חוק מימון מפלגות – סעיף 14.

<ניצן רוזנברג: 14.

<ניצן רוזנברג: בחוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973, סעיף 18 יימחק.

<ניצן רוזנברג: הוספת סעיף 136א לחוק הבחירות, בחוק העיקרי, אחרי סעיף 136 יבוא 136א הסעת בוגרים, הסעת בעלי זכות הצבעה לשם הצבעה בבחירות לכנסת בתחום גבולותיו של יישוב אחר למשנהו וחזרה תמומן מאוצר המדינה באמצעות הוועדה המרכזית, תבוצע בקווי תחבורה או למרחקים שתקבע הוועדה האמורה ובהתאם לנהלים ולסידורים שהוועדה תורה עליהם.

<ניצן רוזנברג: ההסעה תהיה ביום הבחירות אולם הוועדה המרכזית רשאית להתיר הסעה סמוך ליום הבחירות.

<ניצן רוזנברג: התיקון שמתבקש כאן בעצם, הסעיף נמצא היום בסעיף 18 לחוק מימון מפלגות, היום ניתן לממן בעצם הסעה של בעלי זכות הצבעה רק מיישוב אחד למשנהו, לא בתוך העיר אלא נסיעה שהיא בינעירונית ביום הבחירות והוועדה המרכזית יכולה לאשר מימון כזה גם בסמוך ליום הבחירות רק שהיום כתוב שהיא יכולה לאשר את זה רק בגלל מרחק רב בין יישוב למשנהו.

<ניצן רוזנברג: זה התנאי שהוועדה המרכזית מבקשת לשנות, זאת אומרת, שהם יוכלו להתיר את הנסיעה הזאת בסמוך ליום הבחירות גם לא בשל מרחק רב בין יישוב אחד למשנהו.

אורי מקלב: אבל בתוך יום הבחירות, האפשרות למימון הסעות בין יישוב אחד למשנהו זה לא היה תלוי במרחק רב.

<ניצן רוזנברג: לא, אין כללים של מרחקים כרגע.

<אורלי עדס: ה"בסמוך" הוא הבעייתי וקשה לקבוע כאן.

<ניצן רוזנברג: אני אגיד מה שלא היה בקריאה הראשונה, אנחנו מעבירים את הסעיף הזה מחוק מימון מפלגות לחוק הבחירות מאחר שחוק מימון מפלגות הוא חוק שבסמכות יושב ראש הכנסת והסעיף הזה הוא לא סעיף שבסמכות יושב ראש הכנסת, ועדת הבחירות היא זאת שמנהלת אותו.

אורי מקלב: אבל לאו דווקא בקווי תחבורה, בהסעות אחרות.

אורי מקלב: למה זה דווקא בקווי תחבורה?

אורי מקלב: ואם יעשו הסעות מיוחדות?

<דין ליבנה: זה לא מכוח הסעיף הזה.

<דין ליבנה: זה מכוח הסמכות שלנו לתת שירותים.

אורי מקלב: מה שקורה היום, שחברות התחבורה היום מוגבלות, זה לא מה שהיה פעם, שאגד הסיעה.

אורי מקלב: היום חברות התחבורה מצומצמות באפשרויות שיש להן לגמישות, לא מאפשרות לעשות הסעות מיוחדות, אם אתה לוקח מהן, אתה בעצם מוריד מהקו השוטף.

אורי מקלב: לכן אני רואה את העתיד שחברות התחבורה יעשו את זה, לא קווי התחבורה אלא חברות התחבורה.

אורי מקלב: כמו שהיום חברות התחבורה הציבוריות שוכרות חברות אחרות בנות.

אורי מקלב: היום קו מרכזי כמו קו 400, בחגים, אגד שמפעילה את הקו, לא יודעת לתת מענה ולוקחת חברות אחרות לשם כך.

<אורלי עדס: אנחנו פועלים מול כל החברות המורשות על ידי משרד התחבורה.

<אורלי עדס: אנחנו מקבלים רשימה כי למשל למודיעין יש חברה מיוחדת, לא אגד ולא דן, זה התפתח לאורך השנים.

<אורלי עדס: אנחנו חותמים חוזים מול חברות התחבורה שהן בהיתר של משרד התחבורה.

אורי מקלב: קחי מרחב יותר רחב או בהסעות אחרות.

<אורלי עדס: איזה סוג של הסעות אחרות?

<אורלי עדס: אז הסעות אחרות זה יכול להיות כמו אוטובוסים פרטיים?

<אורלי עדס: אני לא יכולה לממן את זה.

אורי מקלב: את תחליטי.

אורי מקלב: את מחליטה היום שאת צריכה להעביר בגלל שאת רוצה את זה ואת רוצה לתת את המימון זה, את מחליטה.

אורי מקלב: אם את חושבת שאחת לא נותנת מענה ואת לא יכולה להגיע עם קווי התחבורה, את רוצה לעשות הסעות לקבוצות, לכי למרחב הגדול יותר.

<דין ליבנה: הסעיף הזה מקנה זכות להיסעים מיישוב אחד למשנהו בקווי תחבורה ציבורית.

<דין ליבנה: אם אנחנו נרחיב את ההרחבה כפי שאתה מבקש, אני אקבל עתירות מכל היישובים בכל הארץ לעשות קווי תחבורה לכל הקווים האחרים.

<דין ליבנה: זה בלתי אפשרי.

<אורלי עדס: אנחנו לא יכולים לעמוד בזה.

<אורלי עדס: אנחנו חייבים להשתמש במה שיש.

אורי מקלב: אוקיי, תיקון חוק המפלגות, סעיף 15.

<דין ליבנה: אני רק אציין, ועדת שרים לחקיקה ציינה שהיא תומכת בהצעת החוק אך תיקון הסעיף הזה יהיה בהסכמה עם משרד האוצר.

<דין ליבנה: משרד האוצר העביר לנו אתמול את ההסכמה, העברתי אותה גם ליועצת המשפטית.

<ניצן רוזנברג: 15.

<ניצן רוזנברג: בחוק המפלגות, התשנ"-1992, בסעיף 28כה3(א), ברישה, אחרי "בכספים" יבוא "או בנכסים מוחשיים או בלתי מוחשיים".

<ניצן רוזנברג: הסעיף הזה הוא בעצם תיקון שאנחנו עושים כדי להתאים את הסעיף בחוק המפלגות שחל לגבי פריימריז לסעיף שקיים היום בחוק הבחירות דרכי תעמולה, שחל לגבי תעמולה לבחירות לכנסת.

<ניצן רוזנברג: סעיף 2א לחוק הבחירות דרכי תעמולה קובע איסור על שימוש בנכסי ציבור בתעמולת בחירות לכנסת, כולל כספים, מקרקעין ומיטלטלין.

<ניצן רוזנברג: תיקון שנעשה בשנת 2014 נוספה שם בעצם הבהרה, שהאיסור הזה כולל גם איסור על שימוש בנכסים מוחשיים ובלתי מוחשיים.

<ניצן רוזנברג: הפרשנות שהיתה נוהגת עד אותו תיקון היא, ששימוש בנכסים, בין אם מוחשיים ובין אם בלתי מוחשיים הוא אסור על פי סעיף 2א לחוק דרכי תעמולה והתיקון היה רק הבהרה כדי שהדברים יהיו כתובים באופן מפורש.

<ניצן רוזנברג: התיקון פה בחוק המפלגות זהה למה שנעשה שם וזה תיקון של איזה שהיא השמטה מקרית שנעשתה בתיקון ההוא.

אורי מקלב: וסעיף אחרון, סעיף 16, זו בעצם התאמה למשאל עם.

<ניצן רוזנברג: כן, התאמה למשאל עם, תיקון חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל).

<ניצן רוזנברג: 16.

<ניצן רוזנברג: בחוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999, בסעיף 9(ב), במקום פסקה (13) יבוא: (13) בסעיף 68 – (א) בסעיף קטן (ג1)(2), במקום "700" יקראו "600".

<ניצן רוזנברג: (ב) בסעיף קטן (ה), המילים "בהתייעצות עם סגניו" – לא ייקראו, ובמקום "לא יוצבו יותר משני" יקראו "יוצבו כמה".

אורי מקלב: אנחנו בעצם יכולים להצביע על הצעת החוק.

<ניצן רוזנברג: כן, רק לפני כן דין יגיד במילה אחת מה התיקון הזה אומר כי הנוסח לא ברור.

<דין ליבנה: חוק סדרי השלטןו והמשפט (ביטול החלת המשפט השיפוט והמינהל) זה חוק שקובע איך יבוצע משאל עם לוויתור על שטח במדינת ישראל.

<דין ליבנה: הוא בעצם אומר, חוק הבחירות יחול כפי שיש בחירות לכנסת אך במשאל עם יקראו אותו בצורה קצת שונה.

<דין ליבנה: נגענו בסעיפים שגם חוק משאל עם נוגע בהם ולכן אנחנו צריכים לעשות התאמות נדרשות.

<ניצן רוזנברג: בדיון בהכנה לקריאה הראשונה לא התייחסנו לעלות של הצעת החוק, נשמח לשמוע לפרוטוקול על מנת שנדע בכמה מדובר, בדרך כלל אנחנו מתייחסים באופן כללי.

<דין ליבנה: העלות של הצעת החוק היא שולית, רובה כבר מתוקצבת, יש כמה שינויים טכנולוגיים קטנים בעלות שולית.

אורי מקלב: אם זה מתוקצב זה לא אומר שאין עלות?

<ניצן רוזנברג: זה לא הצעת חוק שהיתה יכולה להיות הצעת חוק תקציבית מבחינת הסכומים.

<אורלי עדס: אין תוספת תקציבית מהותית, כי למשל את ההתאמה של איזון קלפיות נדרש לעשות שינוי במערכת הממוחשבת ויש לזה עלויות, נדמה לי 150 אלף ₪.

<אורלי עדס: עלויות לא גבוהות מאוד, גם לא במצטבר.

<ניצן רוזנברג: מבחינת הסכומים, אנחנו לא מגיעים לסכום שהוא קרוב ל-6 מיליון שקלים.

<אורלי עדס: ממש לא, אנחנו לא שם.

אורי מקלב: אנחנו נצביע.

אורי מקלב: אני מבקש להצביע על הצעת החוק הזאת לקריאה שנייה ושלישית.

אורי מקלב: אבל תוך כדי הדיון אני חושב שהיינו פזיזים מדי לגבי התאריכים שהם קיבלו.

אורי מקלב: היתה כאן סוגיה שחידדנו אותה בפעם הקודמת, אולי לא מספיק ונתקלנו בה עכשיו שוב פעם.

אורי מקלב: השאלה, הזמן שצריך להשמיד את כל החומר, הם אומרים, התעורר חששות לטוהר הבחירות או לאי סדרים בטוהר הבחירות, זה יכול להיות משתי סיבות או מכוח הקלפיות שהגיעו או מתוך מידע, הם אומרים יותר מזה, הם גם עושים בדיקות שלהם.

אורי מקלב: לכן, הטענה שאם אנחנו נותנים 90 יום ועוד פעם 90 יום הם לא יעמדו בזה, מדוע?

אורי מקלב: מכיוון שלמשטרה לוקח הרבה יותר זמן מ-90 יום.

אורי מקלב: קיבלנו, ברגע שהחומר הגיע למשטרה, זה יכול לקחת יותר זמן, אפילו שנה.

אורי מקלב: אבל כדי שהם יגיעו לחומר, כמה זמן צריך לזה?

אורי מקלב: לכן חשבנו שצריך להגדיר את פרקי הזמן.

אורי מקלב: אם אתם מעבירים למשטרה, זה כבר לא בידיכם, אבל לתמרץ את ועדת הבחירות המרכזית, תשאירו חומר.

אורי מקלב: קבענו פרקי זמן של 120 יום, אבל אני עוד רוצה לחשוב בדעתי בעניין.

אורי מקלב: מה שנעשה כך, נצביע על החוק בקריאה שנייה ושלישית ואני אעשה רביזיה על מנת לשבת אתכם על הסעיף זה.

אורי מקלב: כשנגיע להבנה, אני אמשוך את זה.

אורי מקלב: אני מצביעים על הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 68) (הוראות שונות), התשע"ז-2017, מי בעד, מי נגד?

אורי מקלב: בעד – 2

אורי מקלב: נמנעים – אין

אורי מקלב: החוק אושר פה אחד.

אורי מקלב: אורלי, בהמשך נשב כדי להגיע להסכמות בנוגע לסעיף.

אורי מקלב: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.