ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 623, 2017-01-23 11:00

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים בנושא הצעת חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (תיקון מס' 8 והוראת שעה), התשע"ו-2016, ויש הצעת חוק פרטית, הצעת חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (תיקון - קדימות קונה בהחזר מס ערך מוסף), התשע"ז-2017 – אבל אלי כהן הוא כבר שר, לא?

רחל עזריה: עוד לא, זה היום אחר הצהריים.

מיקי לוי: היום בכנסת הוא יושבע.

משה גפני: על כל פנים, יש הצעת חוק פרטית, כפי שאמרתי, שחתומים עליה אלי כהן ויואב קיש.

משה גפני: זו לא אותה הצעה ואני לא יודע אם הם מבקשים לעשות מיזוג.

אביגדור יצחקי: הם כן.

מיקי לוי: אבל על פי איזה נוסח?

מיקי לוי: הנוסחים שונים.

אביגדור יצחקי: הנוסח של הממשלה.

מיקי לוי: הם יצמידו את עצמם?

<שגית אפיק: אנחנו יכולים למזג.

<שגית אפיק: אנחנו לא בשלב של הצמדה כרגע כיוון שכבר עברנו את הקריאה הראשונה.

מיקי רוזנטל: כן, אבל המציעים לא נוכחים, אנחנו צריכים לשאול אותם.

מיקי רוזנטל: התקנון קובע שצריך את הסכמתם של חברי הכנסת המציעים, לא?

משה גפני: אביגדור, תסביר את זה.

משה גפני: אני מבקש, אם אפשר, שיפנו לאלי כהן וליואב קיש, להגיד להם שאנחנו עוסקים בעניין הזה.

משה גפני: אנחנו רוצים למזג את זה, האם יש התנגדות.

אביגדור יצחקי: תודה רבה.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ההצעה הזאת היתה צריכה לעבור בכנסת כבר לפני שנה אבל ומאחר והצעת החוק הפרטית נתמכה על ידינו, משרד הבינוי והשיכון רצה לעשות איזושהי החלטה שהיא כוללת ונוגעת לסעיפים נוספים בחוק המכר.

אביגדור יצחקי: במה עסקינן?

אביגדור יצחקי: בהצעת החוק הזאת יש שינויים טכניים, שתכף אני אסביר אותם, אבל המהות העיקרית שלה היא – כאשר בן אדם קונה דירה, הוא צריך להגן על השקעתו כי הוא נותן כספים לקבלן ויש חוק מכר שמגדיר איך הוא יכול להגן על השקעתו.

אביגדור יצחקי: חוק המכר הזה בעצם מגדיר שלושה אמצעים: האחד זה ערבות חוק מכר, שהיא בעצם על כל הסכום שהוא מפקיד בידי הקבלן; השני הוא הערת אזהרה בטאבו; והשלישי הוא ביטוח מכר שיכול להיעשות באמצעות אחת מחברות הביטוח.

אביגדור יצחקי: כאשר הבנק נותן ליזם או לקבלן ערבות חוק מכר לדייר, הוא נותן אותו גם על מרכיב המע"מ.

אביגדור יצחקי: אז קודם כל, יש פה עניין של צדק כי המע"מ לא נמצא בכיסו לא של הקבלן ולא של היזם, הוא נמצא בכיסה של המדינה.

אביגדור יצחקי: הדבר השני הוא שהפרוצדורה הזאת בעצם מעמיסה בצורה מוחלטת על כמות הערבויות שיש ליזם מול הבנק, מה שמפריע מאוד לשכלול של השימוש בהון העצמי שלו מצד אחד, ומצד שני, מכביד מאוד על המגבלה של הבנק לתת אשראי שהוא בעצם פחות או יותר 20% מסך כל האשראי שקיים בשוק.

אביגדור יצחקי: החוק הזה בא להסדיר את העניין הזה מבחינת הצדק שערבות המכר של הקבלן והבנקים נותנים לדיירים לא תכלול את רכיב המע"מ ומי שיתחייב להחזיר את רכיב המע"מ היא המדינה, באמצעות קרן שהיא תקים, כפי שכתוב בחוק, ובסופו של דבר תתחייב שתוך 14 יום מיום הדרישה בו קיימים התנאים להחזרת הכספים לאותו אדם, באמצעות הבנקים, היא תחזיר את המע"מ שהיא גבתה על הדירה הזאת בזמנו.

אביגדור יצחקי: לא מדובר על ביטול עסקאות אקראיות, פה ושם, מדובר רק אם הקבלן באמת חדל פירעון ולא מצליח להחזיר את הכספים שלו למוכרים ואז יש נאמן.

אביגדור יצחקי: זה לא 170, זה 160.

אביגדור יצחקי: אם אתה תשלם 1,170 מיליון - - -

מיקי לוי: נכון.

אביגדור יצחקי: זה בערך 15.5.

אביגדור יצחקי: 155,000 המדינה תחזיר לדייר הזה באמצעות הבנק.

אביגדור יצחקי: זה מבטיח את כספי המע"מ.

אביגדור יצחקי: זה גם לא כסף שנמצא בידי היזם או הקבלן, בסופו של דבר הוא העביר אותו למדינה.

אמור לפתור: הדבר השני הוא שאנחנו מורידים את נפח האשראי בכמויות של כספים שאנחנו מעריכים אותם בסביבות ה-9 מיליארד שקלים, שזה מקל מאוד גם על הקבלנים לקחת אשראי נוסף בבנק לפרויקטים נוספים שלהם.

אמור לפתור: זאת אומרת, זה מעורר את שוק הבניה בצורה כזו או אחרת.

אמור לפתור: אני מתנצל שזה קורה רק היום, זה היה צריך לקרות לפני שנה אבל בגלל כל מיני דברים שאני לא רוצה לפרט אותם פה הגענו למצב שאנחנו עושים את זה רק היום ולכן אנחנו רוצים לעשות את זה מהר.

אמור לפתור: אז הדבר השני, כמו שאמרתי, זה מגדיל את נפח האשראי, שגם הבנקים יכולים לתת לקבלנים וגם הקבלנים יכולים להשתמש לצורכי פרויקטים נוספים.

אמור לפתור: הדבר השלישי, צריך לזכור שערבות חוק מכר עולה כסף, היא עולה בעמלות שמגיעות עד ל-0.8%, והסכום הזה, ה-17%, שאנחנו מורידים מתוך הערבות הזו, כמובן גם מוזיל את העמלות של הבנקים.

אמור לפתור: אנחנו גם דיברנו עם אנשי החשב הכללי בחוץ שאנחנו גם ניפגש עם המפקחת על הבנקים בזמן ההכנה וההקמה של הקרן על מנת לגרום ולבדוק שהבנקים לא פתאום יעלו את העמלות שלהם במקום אחר ובעצם יחסלו את העלות הדי נכבדה הזאת.

מיקי לוי: כבר עשו את זה במשכנתאות, זה בסדר.

משה גפני: היה פה דיון לפני שבועיים, נדמה לי, על הנושא של הנכים, שלא עושים להם ביטוח וממילא הם גם לא מקבלים משכנתאות, אז הצענו שתוקם קרן.

משה גפני: אמרה מעיין נשר, נציגת אגף תקציבים: מה זה להקים קרן?

משה גפני: עד שיקימו קרן, עד תהיה קרן, עד שיעשו קרן – היא לא תומכת בעניין של הקמת קרן.

משה גפני: אני מבין שעכשיו ההצעה היא להקים קרן.

אביגדור יצחקי: בהחלט.

מיקי לוי: אבל למה קרן ולא מהשוטף של רשות המסים מהחזרי המע"מ?

מיקי לוי: מה השוני?

מיקי לוי: אני מדבר על המע"מ.

מיקי לוי: אם רשות המסים מקבלת את המע"מ, אז למה לא החזר מע"מ כמו כל עוסק במשק?

אביגדור יצחקי: אני רוצה להשלים - - -

מיקי לוי: הפחד שלנו, אביגדור, הוא מהקרן.

משה גפני: אני בעד קרן, אבל למה לא - - -

עודד פורר: אם אפשר קרן פה, למה לא נתנו שם?

עודד פורר: זו שאלה יפה.

אביגדור יצחקי: אני חוזר ואומר, בנוסף לזה יש בחוק גם תיקונים טכניים.

אביגדור יצחקי: מאחר ועד היום רוב העיסוק של אשראי בנקאי, ערבויות וכל מה שקשור היה בידי הבנקים, ולאחרונה אנחנו מעודדים את המוסדיים, חברות הביטוח, להיכנס לתוף הענף הזה – ואכן יש כניסה, אמנם לא במרוצה אבל יש כניסה – היום קבלנים מקבלים את האשראי שלהם מחברות הביטוח והמוסדיים, אנחנו, במסגרת התיקונים שעושים היום בחוק המכר בעצם מאפשרים למוסדיים בחברות הביטוח להיות במעמד שווה לבנקים מבחינת יכולת מתן האשראי שלהם, כמובן כפוף לתנאים ולרגולציה שעושה המפקחת על הביטוח בשוק ההון.

אביגדור יצחקי: לכן, לסיכום, יש פה שני אלמנטים.

אביגדור יצחקי: אנחנו רק מבקשים להוסיף, אחת ההערות שלנו להצעת החוק, דיברנו עליה עכשיו בחוץ, היא שיקבע מועד לסיום הקמת הקרן כי עד שלא מקימים את הקרן אי אפשר להתחיל עם הפרוצדורה הזאת.

אביגדור יצחקי: יש פה ויכוח אם זה 1 במאי או 1 ביוני, אנחנו משאירים לכם את ההחלטה הזאת.

משה גפני: להקמת הקרן?

אביגדור יצחקי: להקמת הקרן, כי אנחנו חייבים לעשות את זה מהר.

אביגדור יצחקי: זה באמת מאפשר לנו הרבה דברים, גם בתחום האשראי, גם בתחום גובה העמלות וגם בכל התחומים האחרים.

אביגדור יצחקי: אני מזכיר, בראש ובראשונה בשם הצדק.

אביגדור יצחקי: לא יתכן שבנק או מישהו יתחייב על כסף שלא נמצא ברשותו בכלל והוא גבה אותו עבור אחרים.

אביגדור יצחקי: הוא לא גבה אותו בשבילו, הוא גבה אותו עבור אחרים.

אביגדור יצחקי: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: לפני שאתה משיב אני רוצה לשאול – לא שמתי לב אם שאלו את זה, אם שאלו זה בסדר, אז אני לא שואל – למה לא מחזירים את המע"מ?

משה גפני: אין דירה – תחזיר את המע"מ.

משה גפני: אין מכס.

משה גפני: למה צריך את הפרוצדורה?

אביגדור יצחקי: אני רוצה להגיד, זה לא חל על מקרים שבהם מישהו מבטל - - -

משה גפני: לא מבטל, לא.

משה גפני: רק מישהו שהוא חדל פירעון.

<שגית אפיק: פשט רגל.

אביגדור יצחקי: אני רוצה להגן על הרוכשים.

משה גפני: להגן על הרוכשים וגם להגן על הקבלנים.

משה גפני: אתה רוצה להגן על כל מי שנמצא במערכת.

<עופר שרון: אני רוצה להזכיר שדנו בנושא הזה בעבר והסברנו אותו, אני אנסה להסביר את זה פעם נוספת.

<עופר שרון: כפי שנאמר, המטרה היא שערבות המכר - - -

ממשיכים, ברשותך: הצבעה

ממשיכים, ברשותך: ההחלטה למזג את שתי הצעות החוק נתקבלה.

משה גפני: אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה גפני: המיזוג אושר.

משה גפני: עכשיו הועצמה התשובה שלך מכיוון שעכשיו היא על שני חוקים.

<עופר שרון: אני אנסה להסביר את זה פעם נוספת.

<עופר שרון: זה נכון שהמע"מ שולם בשעתו על ידי הקבלן שהוא העוסק, ויש לקוות, כך אני מניח ברוב המקרים - - -

אביגדור יצחקי: המע"מ הועבר על ידי הקבלן, מי ששילם את המע"מ זה הדייר.

מיקי לוי: הקבלן היה בסך הכול צינור.

<עופר שרון: הוא לא צינור, הוא החייב במס על פי חוק, הוא החייב במס פה.

משה גפני: יש הבדל במינוחים בעינינו – אתה משתמש במינוח המשפטי, הוא החייב, אומר לך מיקי לוי, הוא שילם את הכסף לקבלן והוא מעביר אליך.

מיקי רוזנטל: והקבלן לקח.

<עופר שרון: אדוני, אני מכיר את ההבדלים האלה ואני מנסה בתשובה שלי להבהיר את הדברים האלה כי הם עומדים פה בשורש העניין.

משה גפני: זה בסדר.

<עופר שרון: הרי גם במקרה של הקמת הקרן מי שמשיב את הכסף זאת המדינה.

<עופר שרון: כלומר, זאת אותה מדינה שגבתה את זה בשעתו כמס עסקאות, היא זו שמשיבה את זה.

<עופר שרון: למה חשוב היה לנו לשמור על מערכת המס בצד ולעשות את ההחזר בצורה נפרדת על ידי הקמת קרן?

<עופר שרון: הסיבה לכך היא שהרי, כפי שהוסבר קודם, המטרה היא שהקונה ישלם פחות עמלה על ערבויות המכר שהוא מקבל, שהרי זה מגולגל עליו.

<עופר שרון: על פי החוק הקיים, מערכת המסים לא מכירה את הקונה, היא מכירה את הקבלן.

<עופר שרון: זה שהוא גלגל את זה הלאה, זה באמת נכון ברוב המקרים, אבל עדיין אנחנו במערכת מע"מ לא מכירים את הקונים.

<עופר שרון: אתה יודע גם היטב שאנחנו מכירים את העוסקים, קרי את הקבלנים.

<עופר שרון: לכן, אנחנו לא יכולים להשיב חזרה למשלם שאנחנו לא מכירים אותו בכלל.

<עופר שרון: לכן, המנגנון שנקבע הוא מנגנון שבו המע"מ שולם כמס עסקאות בשעתו על ידי קבלנים למערכת המס, לרשות המסים.

<עופר שרון: שולם, או לא שולם, יש החזרים, אין החזרים, צריך להוציא הודעות זיכוי על כל חשבונית כידוע על פי הוראות ניהול ספרים, לכן את המערכת הזאת אנחנו רוצים לשמור.

<עופר שרון: ההחזר יבוצע באמצעות הקרן ישירות לקונה, לא לקבלן - - -

<שגית אפיק: ההחזר יהיה ריאלי לקונה?

<עופר שרון: כן, ההחזר יהיה ריאלי בהתאם לתנאים של החזר וזה מחוץ לרשת המס.

<עופר שרון: זאת הסיבה.

<שגית אפיק: זה לא ריאלי בהצעה, עופר.

<שגית אפיק: לפי ההצעה אני לא ראיתי.

<אמיר פז: אנחנו מודעים לזה.

<אמיר פז: יש תיקון טכני ששכחנו בקשר לאותו סעיף (ב), שמדובר על שערוך החזר הבטוחה, נחיל אותו גם על החזר המע"מ.

<שגית אפיק: אז זה לא בנוסח הכחול כרגע, צריך לתקן.

<שגית אפיק: זה לא מופיע, אני לא ראיתי שזה החזר ריאלי.

<אמיר פז: נכון, אנחנו מודעים לזה.

<שגית אפיק: טוב, מעולה.

<עופר שרון: כלומר, המטרה היתה שההחזר יבוצע ישירות לקונה.

<עופר שרון: זה לא מתאים למערכת המס כי מערכת המס מכירה את העוסק, את הקבלן שמכר.

<עופר שרון: זה הכול.

משה גפני: את זה הבנתי, אני רק עוזר לעובדי רשות המסים.

מיקי לוי: רגע, אני רוצה לדעת, זה לא הגיוני שכל סכום המע"מ ילך לאותה קרן כי אז יתבצר שם הרבה מאוד כסף.

מיקי לוי: גם אין בו צורך.

אביגדור יצחקי: עד היום היה רק מקרה אחד במדינה – של "חפציבה".

מיקי לוי: נכון.

מיקי לוי: יש עכשיו כמה, אבל הנאמנים, לשמחתי, מצליחים לבנות את הבתים ולתת את הדירות לקליינטים.

מיקי לוי: לשמחתי, אין מקרה "חפציבה", למרות שהתבשרנו שיש כמה קבלנים שמצבם לא טוב.

משה גפני: אני רוצה להוסיף, אני תומך בחוק, אני חושב שהמגמה פה היא מגמה רצינית, חיובית, אבל אני מנסה לראות מה הטכניקה שאליה הלכנו.

משה גפני: אני קניתי דירה מקבלן, שילמתי - - -

מיקי לוי: שילמת 1.170 – שיהיה לך קל כי 170 זה בדיוק ההחזר.

משה גפני: לא חשוב.

משה גפני: שילמתי מע"מ, הקבלן פשט את הרגל.

משה גפני: בימים רגילים, אם היינו אנשים פרטיים ולא מדינה על כל המשתמע מכך, הייתי מבקש את המע"מ חזרה.

משה גפני: המדינה קיבלה את המע"מ, תחזיר לי בבקשה, דרכו תחזירו אלי.

משה גפני: אתם לא אומרים כך.

משה גפני: אתם אומרים: אנחנו נקים קרן.

משה גפני: אני בבעיות גדולות, אני מול קבלן פושט רגל, אני הקונה, אני לא צריך לתאר בפניכם את המצוקה שאני נמצא בה בגלל שבעצם הכול השתבש לי.

משה גפני: אני צריך בינתיים לשכור דירה או שאני צריך לעשות איזו פרוצדורה אחרת, עכשיו אתם מבקשים ממני עוד דבר, שאני אלך לאיזו קרן.

<עופר שרון: לא אתה, לא אתה.

<עופר שרון: זה לא המנגנון שקבוע בהצעת החוק, סליחה.

משה גפני: מי ילך?

אביגדור יצחקי: אני אסביר.

אביגדור יצחקי: הבן אדם מקבל ערבות חוק מכר, המשמעות של זה היא שהבנק מחויב להחזיר לו את כספו כי הוא קיבל את הערבות מהבנק, הוא לא קיבל את הערבות מהקבלן.

אביגדור יצחקי: זאת אומרת, הבנק מחויב להחזיר לו - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: באתי לבנק - - -

משה גפני: חכה, יש קרן - - -

אביגדור יצחקי: לא, לא.

אביגדור יצחקי: תשמע, אתה צריך לקבל את הכסף תוך 14 יום.

אביגדור יצחקי: בזמן הזה, בזמן הזה, אני מקבל כסף מהמדינה – אני, הבנק – ונותן לך את מלוא הסכום ששילמת.

עודד פורר: ואם הבנק לא קיבל את הכסף?

משה גפני: אם הבנק לא קיבל?

אביגדור יצחקי: זה חוק.

משה גפני: חוק חוק, אבל לא קיבל, מה?

עודד פורר: אני ראיתי את המדינה גם לא משלמת כשהחוק מחייב אותה.

מיקי לוי: החוק מציע פרוצדורה פשוטה – הקונה לא הולך לקרן, הבנק הולך לקרן.

מיקי לוי: זאת פרוצדורה פשוטה.

<עופר שרון: נכון מאוד, מאוד פשוטה.

<עופר שרון: זה נוח לקונה גם.

מיקי לוי: למעשה, הקונה לא מרגיש כלום פה.

מיקי לוי: זה הכול.

<עופר שרון: נכון מאוד.

<עופר שרון: פחות החלק הזה?

מיקי לוי: אבל, עודד, במסגרת חוק אתה יכול להגיד כל דבר לא ישולם.

מיקי לוי: כאן יש חוק שמחייב את המדינה לשלם.

משה גפני: מיקי, נגיע לסעיף הזה, נקרא אותו.

עודד פורר: אני רוצה שהחוק יחייב את הבנק לשלם ואת המדינה לשלם בנפרד, שלא יהיו תלויים זה בזה.

מיקי לוי: לא, את המדינה החוק יחייב לשלם.

<עופר שרון: החוק מחייב את המדינה לשלם.

מיקי לוי: רק המדינה בהרבה פעמים עבריינית.

אביגדור יצחקי: אין דבר כזה.

אביגדור יצחקי: חבר'ה, אתם רוצים לייצר מדינה אחרת – תייצרו מדינה אחרת.

אביגדור יצחקי: זה בסדר גמור.

משה גפני: אנחנו נגיע לסעיפים.

משה גפני: לפי דעתי, זה מנוסח לא טוב.

משה גפני: מנוסח קצת בעייתי.

משה גפני: נצטרך לשנות את הניסוח.

משה גפני: אם מה שאתם אומרים זו הכוונה אז צריך לנסח את זה.

<עופר שרון: זו הכוונה, לדעתי זה גם כתוב.

משה גפני: יש עוד שאלות או שאני מתחיל בהקראה?

<אמיר הלר: יש שאלה אחת.

<אמיר הלר: קודם כל, מעבר לברכות – ובאמת צריך לברך על קידום הצעת החוק הזאת שהיא הכרחית וטובה – המרכיב הזה של עניין המע"מ הוא בהוראת שעה לחמש שנים.

<אמיר הלר: אנחנו לא מבינים למה זה בהוראת שעה.

<אמיר הלר: זה אמורה להיות הוראה קבועה.

<אמיר הלר: אם זה נכון, מה שמר יצחקי תיאר, זה צריך להיות באופן קבוע ולא כהוראת שעה.

<אמיר הלר: מה גם, שזה עלול לעשות בעיות גם לפרויקטים שנמצאים בתהליך, אותה הוראת שעה, מבחינת מה שזה יעשה לעסקאות עתידיות ואיך יהיה מנגנון הליווי.

<אמיר הלר: לכן אני חושב שאין שום הצדקה להוראת שעה במקרה הזה.

משה גפני: לא הבנתי מה הבעיה.

משה גפני: אני לא יודע – הוראת שעה, לא הוראת שעה, תכף נשמע, אבל תסביר לי מה הבעיה מבחינתכם?

משה גפני: אתם רוצים את זה באופן קבוע, אני מבין, זה גם נותן לכם הגנה, זה בסדר גמור.

<אמיר הלר: לא, זו לא הגנה.

<אמיר הלר: המהלך הזה נכון מכיוון - - -

משה גפני: הבנו, אביגדור יצחקי הסביר ואחרי זה דיבר היועץ המשפטי של רשות המסים, הבנתי למה זה עוזר לכם, זה בסדר.

משה גפני: אבל מה זה מפריע לכם?

משה גפני: אתם רוצים יותר?

משה גפני: זה גם בסדר.

<אמיר הלר: לא, זה לא יותר, לא רק.

<אמיר הלר: לא רק.

משה גפני: אני רוצה רק להשלים את השאלה – השאלה היא האם כתוצאה מקבלת החוק הזה כהוראת שעה לחמש שנים, יש בעיה מבחינת הקונה שבא היום לקנות וקונה מכם דירה?

משה גפני: מה הבעיה?

משה גפני: הרי עכשיו יש את זה.

משה גפני: אם יראו שזה בסדר יאריכו את זה.

<אמיר הלר: מבחינת הקונה אין שום בעיה, אבל - - -

משה גפני: גם מבחינתכם.

<אמיר הלר: מבחינת פרויקט, כשאתה נכנס לליווי בנקאי – נגיד עוד שלוש שנים, ארבע שנים, יזם ירצה להיכנס לליווי בנקאי, הבנק לא ידע באיזה מנגנון - - -

משה גפני: היום הוא נכנס.

<אמיר הלר: לא, היום זה לא רלוונטי.

<אמיר הלר: אם הפרויקט היום לשלוש שנים אז זה בסדר, אז הוא יהיה בהסדר הזה, הכול בסדר.

<אמיר הלר: אבל אם הוא נכנס עוד שלוש או ארבע שנים לפרויקט הוא צריך לסגור ליווי בנקאי וצריך להקצות לו סך אשראי לפרויקט.

<אמיר הלר: הבנק לא יידע לפי מה להקצות סך אשראי אם הוראת השעה אמורה להסתיים תוך שנה מהמועד שהוא נכנס לפרויקט.

משה גפני: אני יכול להגיד לכם, כנראה בשם אביגדור יצחקי – אם הוא לא יהיה שר – שאם בעוד שלוש שנים יראו שזה עובד מצוין אז מיד יאריכו את זה.

משה גפני: הרי היום אין בעיה – אביגדור, נכון או לא?

עודד פורר: העניין הוא שכשאתה סוגר מימון לפרויקט, אתה סוגר אותו לפעמים מראש.

משה גפני: לא, הוא מדבר, ובצדק, על מי שבעוד שלוש שנים.

מיקי לוי: בעוד שלוש שנים הוא יסגור פרויקט לארבע שנים.

משה גפני: בדיוק.

עודד פורר: כן, זה מה שאמרתי.

מיקי לוי: איך הליווי הבנקאי יגמר כשהוראת השעה נגמרת בעוד חמש שנים.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: בבקשה.

<אהוד נדב: אני רוצה שנבין איך החוק הזה בנוי – החוק הזה אומר שפרויקט שיכנס לתוכו זה פרויקט שכל חוזי המכר של הדירות בו נמכרו אחרי המועד הקובע.

<אהוד נדב: אנחנו יכולים לתאר לעצמנו שתי סוגיות: סוגיה אחת, שיש פרויקט שהוא כבר בדרך, הוא כבר יצא, נמכרו כבר מעט דירות, ספק אם הפרויקט הזה יוכל להיכנס להגדרה הזאת, ולהפך.

<אהוד נדב: אם אנחנו נשארים עם הוראת שעה - - -

משה גפני: רגע, תעצור.

משה גפני: אביגדור, מה אתה עונה על זה?

משה גפני: פרויקט שעכשיו נכנס ומכרו רק חלק מהדירות.

<אהוד נדב: 25% מהדירות.

משה גפני: 25% מהדירות.

אביגדור יצחקי: בסופו של דבר, מאחר וההתנהלות מול הבנק כבר החלה וכולם בנויים לתוך המימון כפי שהוא כרגע, עכשיו להתחיל לעשות בו שינויים ולהתחיל להעביר זה יותר בעייתי.

אביגדור יצחקי: אנחנו רוצים שכל פרויקט שמתחיל מהיום הוא זה שיתפוס את הדבר הזה מתחילתו ועד סופו, כי עכשיו להתחיל להתחשבן על הבנקים, כמה זמן לקחת, כמה זמן לא לקחת, זה סיפור.

<אהוד נדב: והיא הנותנת.

אביגדור יצחקי: לגבי הוראת השעה – מאחר ומשרד המשפטים גם שותף לחוק הזה הוא ביקש ללמוד את העניין, לראות שבאמת הדברים מתנהלים בסדר, לראות שלא עשינו פה טעויות בדרך שאולי נצטער עליהן אחר כך, ואם נצטרך עוד שלוש שנים לבוא לבקש את זה לכל החיים אז נבוא לבקש את זה.

אביגדור יצחקי: זאת לא הבעיה.

אביגדור יצחקי: זו בטח תהיה ממשלה חדשה, עם חזון חדש, הכול יהיה בסדר.

משה גפני: בסדר גמור.

מיקי רוזנטל: יהיה עודף דירות בשוק.

<אהוד נדב: נדמה לי שהתשובה של מר יצחקי היא בדיוק זו שתומכת בנושא של הוראת השעה או בטענות שלנו לגבי הוראת השעה.

<אהוד נדב: התחיל פרויקט, יצא פרויקט בעוד שנה או בעוד שלוש שנים לפי החוק החדש, עם חוזה מימון, חוזה ליווי פיננסי לפי החוק החדש – אלא מאי?

<אהוד נדב: הפרויקט הזה לא נגמר, לא כל הדירות נמכרו בתוך החמש שנים.

אביגדור יצחקי: שיורידו מחירים ויזדרזו למכור את הדירות, זה הכול.

אביגדור יצחקי: מה קרה?

<אהוד נדב: הוא התחיל שלושה שבועות לפני תום חמש השנים.

אביגדור יצחקי: שלושה שבועות – עד אז תהיה הארכה.

<אהוד נדב: עכשיו, לפי ההגדרה, אנחנו לא יודעים איפה אנחנו נמצאים.

אביגדור יצחקי: עד אז תהיה הארכה.

<אמיר הלר: יש פרויקטי ליווי שנמשכים גם ארבע וחמש שנים, פרויקטים גדולים ואי אפשר לחלק את המימון לכל מיני הסכמים שונים.

<אמיר הלר: היזם בא אל הפרויקט וסוגר עם הבנק את כל הפרויקט.

משה גפני: שאלתם – קיבלתם תשובה.

<אמיר הלר: אפשר להציע משהו אחר?

<אמיר הלר: שהוראת השעה, במקום לחמש שנים, בגלל שזו תקופה קצרה ויש פרויקטים שנמשכים ארבע או חמש שנים, תהיה יותר ארוכה, ל-10 שנים, כדי שיהיה אפשר במהלך 10 השנים ללמוד.

<אמיר הלר: הרי ממילא אם משהו לא טוב משרד המשפטים יכול לבוא ולהגיד: עצרו, אני רוצה לבטל את הוראת השעה ולקבוע הוראה אחרת - - -

משה גפני: שאלתך נשמעה, אני מבקש לא להשיב עכשיו על השאלה הזאת, לחשוב על זה.

<אהוד נדב: אדוני, עוד רעיון לתקן את הדבר הזה – פרויקט שיצא אל דרך תחת החוק הזה, לא יידרש שכל הדירות ימכרו.

<אהוד נדב: פרויקט שיצא אל הדרך תחת החוק הזה צריך ליהנות מהחוק הזה לאורך כל מכירת הדירות שלו, לא יכול שבגלל שחלק מהדירות נשארו לסוף - - -

<אמיר פז: זאת הכוונה ואם יש צורך נבהיר את זה בנוסח.

<אמיר פז: קודם כל, לגבי התחילה, נאמר במפורש בהצעת החוק שכל פרויקט שהסכם הליווי הפיננסי נחתם אחרי תחילת החוק זה כבר יחול עליו.

משה גפני: גם אם זה יהיה שלושה שבועות לפני תום המועד?

<אמיר פז: לכן, זה לא יחול על אותו פרויקט שהתחיל אתמול כי באמת הליווי הפיננסי עם הבנק נחתם לפי המצב הנוכחי וכפי שאביגדור אמר זה לא יחול.

<אמיר פז: לגבי הסיום, לגבי הוראת השעה, הכוונה היא אכן שפרויקט שהתחיל תוך החוק ימשיך לרוץ באותה צורה, גם אם סיימו למכור את הדירות אחרי.

<אמיר פז: לא מחליפים סוסים באמצע.

<אהוד נדב: אם לא פשטו רגל.

<אמיר פז: אם אותה אמירה אחרונה הזאת לא מספיק ברורה מאיך שהדברים מנוסחים היום אז אנחנו נדאג שזה יהיה מספיק ברור.

משה גפני: בשביל זה אנחנו פה.

משה גפני: כן, בבקשה.

<אופירה ריבלין: אנחנו תומכים בהצעת החוק הזאת אבל יש לי שתי הערות להעיר: א', כדי שהחוק הזה באמת יצליח המנגנון והתקנון שמגבשים במשרד האוצר צריך להיות פשוט וקל.

<אופירה ריבלין: אם זה לא יהיה פשוט וקל לתפעול זה פשוט לא ילך.

<אופירה ריבלין: כדי לתפעל את התהליך הזה ש-17% מעלות הרכישה יעבור מרשות המסים לבנק וממנו לרוכש, יש קרן, לקרן הזאת יהיה תקנון ואת התקנון של הקרן, איך הדברים האלה יעבדו, קובעים עכשיו במשרד האוצר.

<אופירה ריבלין: אם משרד האוצר יקפיד וידאג שהתקנון הזה יהיה פשוט לתפעול אז זה יהיה טוב לכולם.

<אופירה ריבלין: אם זה יהיה מסורבל אז מי שיפגע בסוף זה הרוכשים וחבל.

משה גפני: זו הערה אחת, שהיא הערה מאוד חשובה.

אביגדור יצחקי: היא הערה, דרך אגב, לכל דבר בחיים, זה לא קשור דווקא לחוק הזה.

<אופירה ריבלין: נכון.

<אופירה ריבלין: אומרים על כל דבר בחיים שאם זה לא יהיה פשוט הוא פשוט לא יהיה אז זה כך.

<אופירה ריבלין: זה צריך להיות פשוט.

<אופירה ריבלין: הערה שנייה נוגעת למועד הקובע.

<אופירה ריבלין: בהצעת החוק כתוב שהמועד הקובע הוא 30 ימים מיום פרסום התקנון.

<אופירה ריבלין: זה צריך להיות מספר ימים ריאלי.

<אופירה ריבלין: צריך לזכור שברגע שיתחילו לתפעל את העניין הזה זה דורש שינויים גם בבנקים, גם בחברות הביטוח, שינויים טכנולוגיים, שינויים של גיבוש נהלים והטמעה, הורדה לסניפים, המועד הזה צריך להיות ריאלי ופה אני מציעה שפשוט תתייעצו עם המערכת הבנקאית ועם חברות הביטוח לראות אם זה 30 יום מתאים או לא.

מיקי לוי: אני למד ממך שגם יהיו דמי ניהול על ההחזר?

<אופריה ריבלין: לא אמרתי את זה.

מיקי לוי: תודה, שיירשם.

משה גפני: אני מסכים עם כל מה שאמרת.

אביגדור יצחקי: לא, אל תדחה לי את זה עכשיו בשנה.

<אופריה ריבלין: לא לדחות, אמרתי לראות.

משה גפני: עם הרעיונות שהיא אמרה.

משה גפני: אביגדור, גם אתה מזדהה עם הרעיונות שהיא אמרה.

אביגדור יצחקי: אנחנו רוצים שבנק ישראל, עם כל הכבוד, יעבוד בקצב ראוי ויגרום לדבר הזה לקרות הכי מהר שאפשר.

אביגדור יצחקי: אני מבקש גם מבנק ישראל, אדוני היושב-ראש, שיוודא שהמערכת הבנקאית לא פתאום תתחיל להעלות עמלות כתוצאה מזה שפתאום חלק מהעמלות נפלו מחשבון הבנק שלהם, שבאמת הדברים האלה יגיעו לקונים ולא יישארו בצורה כזאת או אחרת, לא בידי הקבלנים – זו אחריות שלנו – ולא בידי הבנקים.

משה גפני: אנחנו נכניס את זה בחוק, שלא תהיינה עמלות.

אביגדור יצחקי: נהדר.

משה גפני: זה מה שחסר לנו ואנחנו חושבים שמה שאתה אומר עלול לקרות.

משה גפני: כן, בבקשה.

<לבנת קופרשטיין דאש: בהמשך לדברים של בנק ישראל, רצינו לומר – ואמרנו את זה עוד בדיונים הקודמים, כשדיברנו על תקנון הקרן – מאוד מאוד חשוב שהיינו מקבלים אפילו עכשיו את תקנון הקרן, אני בטוחה שיש טיוטה מסוימת, כדי להתחיל לעבוד ולראות מה המנגנונים שם לגבי המורכבות שלהם וההיתכנות שלהם כדי באמת לדעת מה נדרש בכלל מכם, מאתנו, ונוכל באמת לתת לכם לוח זמנים ריאלי.

משה גפני: יפה.

משה גפני: אני רואה שגם אצל עורכי דין זה אותו דבר כמו אצל אנשים פשוטים, יש עורכי דין עם חזון ויש עורכי דין מרובעים, את עם חזון, את רוצה את התקנון של הקרן.

משה גפני: מה דעתך שגם אני רוצה?

<לבנת קופרשטיין דאש: אז נשמח לקבל ביחד.

משה גפני: ביחד.

משה גפני: כן, מיקי, בבקשה.

מיקי לוי: למה לא לפצל לרוכשי הדירה את התשלום לשניים – תשלום אחד של הערבות ותשלום שני אחרי שלושה שבועות של המע"מ?

מיקי לוי: זו שאלה אחת.

<שגית אפיק: להפך, אתה אולי רוצה לבקש למה לא לפצל.

מיקי לוי: למה לא לפצל.

מיקי לוי: ואם בכל זאת מובטח לו החזר?

מיקי לוי: הרי בכל זאת מובטח לו ההחזר.

מיקי לוי: והשאלה השנייה, שרכיב המע"מ הוא נומינלי ולא בתנאים של ערבות המכר.

<שגית אפיק: הם ענו על זה שיש להם טעות בנוסח הכחול והם מתכוונים לעשות את זה ריאלי.

מיקי לוי: תאמיני לי, לא הייתי צריך לשאול.

מיקי רוזנטל: טוב ששאלת, שאלות מצוינות.

<עופר שרון: ההחזר יהיה ריאלי מהקרן.

משה גפני: אני מתחיל בהקראה.

משה גפני: לא בטוח שנסיים היום אבל אני מתחיל בהקראה.

משה גפני: זה יגמר בתוך כמה ימים, בעזרת-השם, בכל מקרה.

משה גפני: מי מקריא?

משה גפני: מי מביא לנו את ההצעה הזאת, איזה משרד?

אביגדור יצחקי: משרד השיכון.

<אמיר פז: משרד השיכון, ולכן נקריא.

משה גפני: בבקשה.

<אמיר פז: "הצעת חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (תיקון מס' 8 והוראת שעה)

משה גפני: מה זה?

<שגית אפיק: תסביר.

<אמיר פז: אנחנו, במקביל, נמצאים כבר בדיונים אחרי קריאה ראשונה לתיקון בחוק המקביל, חוק המכר דירות.

משה גפני: בוועדת הכלכלה.

<אמיר פז: כן.

<אמיר פז: שדן בהיבטים של עסקת המכר, תוכן ההסכם וכן הלאה.

<אמיר פז: בעקבות תיקון שנעשה שם, חשבנו שהוא נכון גם פה, הוא בסך הכול בא להבהיר מה שהיה חסר בחוק שכשמדברים על דירה נמכרת.

<אמיר פז: זה כמובן החלקים הצמודים לה ברכוש המשותף וכל ההוראות שבהן דנים החוקים מדברות על דירה - - -

משה גפני: הכוונה מחסן?

אביגדור יצחקי: כשדייר משלם על דירה הוא משלם גם על חלק מהלובי, חלק מהחנייה.

<שגית אפיק: ההצמדות שיש, אם יש לו מחסן או חניה.

אביגדור יצחקי: מחסן, מרפסת.

משה גפני: החוק לא כולל את זה?

אביגדור יצחקי: לא, היו תיקונים בחוק המכר, זה מקביל לתיקון בחוק המכר הכללי.

משה גפני: זאת אומרת, זה חוק מודרני יותר?

אביגדור יצחקי: כן, ממש.

<אמיר פז: יש גם בסעיף הזה וגם בהמשך הרבה מאוד תיקונים שאני אקרא להם "טכניים", שבאים להכניס גם את חברות הביטוח, את המבטחים, כפי שנאמר, ביחס להסדר שחל גם עליהם.

<אמיר פז: לכן יש גם המון סעיפים שפשוט התיקון בסך הכול מכניס את המבטחים.

<אמיר פז: זה פשוט כיוון שהמפקח היה המפקח על הבנקים, עכשיו צריך להבחין בין שני המפקחים – על הבנקים ועל הביטוח.

<אמיר פז: עד היום, בחוק הקיים, המפקח הוגדר "המפקח" כיוון שהיה רק מפקח אחד שהחוק התייחס אליו וזה המפקח על הבנקים.

<אמיר פז: היום יש לנו גם את המפקח על הביטוח כמי שבהמשך יש לו סמכויות כלפי מבטחים שנותנים ליווי פיננסי.

<שגית אפיק: מעבר לערבות יש חמש בטוחות שהחוק הזה מעניק, רוב הבטוחות שהקונים לוקחים הם ערבות בנקאית אבל יש בטוחה גם של ביטוח ועכשיו מבקשים לשכלל את החוק ולהתייחס גם לבטוחה הזאת ולהכניס את חברות הביטוח.

<שגית אפיק: זה תיקון שיש להם אותו לאורך כל הצעת החוק הזאת.

משה גפני: אבל המפקח שאנחנו מתכוונים עכשיו זה המפקח על הבנקים?

<עופר שרון: אחר כך יש המפקח על הביטוח.

<שגית אפיק: בדיוק.

<לבנת קופרשטיין דאש: יש לנו רק נקודה קטנה – יצא חוזר של המפקחת על הביטוח להכניס באמת גופים אחרים חוץ מבנקים, נושא הליווי הפיננסי.

<לבנת קופרשטיין דאש: שם היא השתמשה במילה "גוף מוסדי" וכאן אתם מדברים על "מבטח", אז השאלה שלנו, ולא בדקנו אותה, האם מבטח באמת תופס את כל הגופים שיכולים לתת ליווי פיננסי לפרויקטים האלה, אם לא צמצמתם קצת כשהגדרתם מבטח לפי חוק הביטוח?

<אמיר פז: ההסדר של מי יכול לתת בטוחה זה לא משהו שנכנס בתיקון הזה.

<אמיר פז: החוק מדבר, או על ערבות שנותן תאגיד בנקאי או על פליסה שנותן מבטח.

<אמיר פז: אנחנו לא נגענו בזה, אנחנו לא הרחבנו את זה.

<אמיר פז: יכול להיות שבהמשך באמת יהיה מהלך, שהוא מהלך כבר יותר כבד ורגולטורי גם, של בכלל להכניס שחקנים נוספים כנותני בטוחה אחרים שהם לא - - -

משה גפני: למשל?

<אמיר פז: אותם גופים מוסדיים שהם לא חברות ביטוח ממש, קופות גמל, קרנות פנסיה וכו', אבל זה מהלך מורכב ואחר.

משה גפני: אבל אין דבר כזה היום, היום יש בנקים או תאגידים שעוסקים בעניין הזה או ביטוח.

<אמיר פז: או ביטוח שנותן פוליסה.

<אמיר פז: אנחנו לא נגענו בזה.

<אמיר פז: זה מהלך הרבה יותר - - -

<לבנת קופרשטיין דאש: הכנסתם פה חובות לתת ליווי פיננסי, החובות לפי חוק המכר, החלתם את זה גם על מבטחים.

<אמיר פז: לא החלנו, אמרנו שאם מבטח נותן ליווי פיננסי – אנחנו לא מחייבים – אז יחולו אותן הוראות של הסדר שחלות על בנק שנותן ליווי פיננסי.

<אמיר פז: זה מה שאמרנו.

<אמיר פז: לא הטלנו שום חובה ולא הוספנו גופים.

<אמיר פז: זה מהלך שכנראה יעשה בעתיד.

משה גפני: הלאה.

<שגית אפיק: תסביר את זה.

<אמיר פז: סעיף 2ג זה סעיף שנכנס לפני שנים ספורות כאיזשהו תיקון לחוק שמסדיר את הנושא של מכתבי החרגה.

<אמיר פז: זה לא נוגע ישירות לתיקון הזה.

<אמיר פז: מכתבי החרגה – מתי עצם החובה לתת מכתב החרגה כדי לא להריץ אנשים.

<אמיר פז: היו כל מיני סיטואציות שהם היו צריכים לרוץ אחרי הבנק לקבל מכתב החרגה על זה שהשעבוד לא חל על הדירה שלהם ורצו להסדיר את הנושא הזה.

<אמיר פז: התיקון פה גם נועד להתאים פה את ההגדרות וכיוון שבאותו סעיף הגדירו תאגיד בנקאי בצורה שלא תואמת את השינויים של ההגדרות שעשינו עכשיו.

<אמיר פז: לא באנו לעשות שינוי מהותי בסעיף הזה.

<שגית אפיק: כן, זה היה סעיף קטן (א) שהקראת.

<שגית אפיק: מה זה התיקון של סעיף קטן (ב)?

<שגית אפיק: בסעיף קטן (א) אתם מוסיפים הגדרות של תאגיד בנקאי ומבטח בגלל שבאמת אתם רוצים לעדכן את החוק בנושא חברות הביטוח.

<שגית אפיק: מה המשמעות של התיקון בסעיף קטן (ב)?

<שגית אפיק: זה סעיף שמדבר בעצם על השוברים, לא?

<אמיר פז: כן, אבל זה לא נוגע - - -

<שגית אפיק: לא נוגע לחוק הזה, בסדר – אבל מה אתם רוצים לתקן?

<שגית אפיק: אתם מבקשים מאתנו לתקן את זה.

<אמיר פז: (ב) מתייחס לאותן הגדרות שהיו ב-(א).

<אמיר פז: זה רק בגלל ההתאמה להגדרות, שגית.

<שגית אפיק: זה רק ההתאמה להגדרות הכול?

<אמיר פז: כן.

<שגית אפיק: בסדר, אז תקריא גם את השני.

<שגית אפיק: זה רק התאמה להגדרות לעניין תאגיד מבטח ותאגיד מלווה ולא מלווה.

<אמיר פז: בשניהם יש מלווה ולא מלווה, שתי האפשרויות.

<אמיר פז: זה בעצם הסעיף המהותי שמחיל הסדר על ליווי והסדר השוברים.

<שגית אפיק: ליווי פיננסי לפרויקט בניה באמצעות השוברים, זה תיקון שנעשה על ידי הוועדה הזאת אחרי "חפציבה".

<שגית אפיק: זו הצעת חוק שהוועדה ממש יזמה אותה והעבירה אותה.

<אמיר פז: בין היוזמים היה גם נשיא המדינה.

<שגית אפיק: רובי ריבלין, נכון.

<שגית אפיק: התיקון המשמעותי ביותר שהתבצע בחוק הבטחת השקעות של רוכשי דירה הוא תיקון שעשתה הוועדה כאן ביוזמה שלה אחרי "חפציבה" והיא קבעה בעצם את התהליך של פנקס שוברים לבנק שמלווה תהליך כשקבלן עושה פרויקט בניה.

<שגית אפיק: יש היום כבר הוראות של המפקחת על הביטוח הממונה על שוק ההון בנושא הזה שעכשיו אתם מוסיפים אותה בהתייחס לחברות ביטוח?

<שגית אפיק: הקראת את זה עכשיו ביחס ל-3ב למשל.

<שגית אפיק: יש לה הוראות כאלה או שאלה הוראות שיהיו הוראות חדשות שיצאו?

<אמיר פז: נבדוק את הנושא, לא ידוע לי על הוראות כאלה.

משה גפני: למה זה רק בביטוח?

משה גפני: למה לא באחרים?

<שגית אפיק: כי יש לגבי הבנקים.

<שגית אפיק: זו הוראה שהוועדה באמת הכניסה ביחס לבנקים, שהמפקחת על הבנקים רשאית לברר פניות ציבור - - -

משה גפני: ותאגידים אחרים, שהם לא ביטוח ולא בנקים?

<אמיר פז: הם לא נותנים בטוחה לפי החוק הזה.

<שגית אפיק: הם לא נותנים בטוחה, זו או בנק או חברת ביטוח.

משה גפני: כתוב "או תאגיד אחר", בנקים או תאגידים אחרים, כך כתוב בהגדרות.

משה גפני: יש עוד משהו חוץ מבנקים?

משה גפני: אחרת למה כתוב תאגידים אחרים?

אביגדור יצחקי: יכול להיות שבחמש שנים האלו יהיו תאגידים אחרים.

<אמיר פז: לאיזה סעיף אדוני מתייחס?

אביגדור יצחקי: באיזה עמוד זה?

<שגית אפיק: בהגדרות הראשונות, היום, בחוק הקיים.

<שגית אפיק: יש היום פניות ציבור?

<שגית אפיק: בנק ישראל יכולים לעדכן, אם הסעיף הזה ה-2008?

<שגית אפיק: הגיעו פניות ציבור בנושא הזה?

<שגית אפיק: הן מטופלות?

<שגית אפיק: איך עובד הסעיף הזה?

<אמיר פז: יכול להיות שלא הגיעו כי הכול עובד מושלם בבנקים.

<שירלי אבנר: יש לנו פניות ציבור, אנחנו נבדוק את זה מולם.

<שגית אפיק: כי יש לכם פה סעיף ספציפי, שירלי.

<שגית אפיק: את רואה את סעיף קטן (ד)?

<שירלי אבנר: כן.

<שירלי אבנר: אני משערת שהגיעו אבל אנחנו נבדוק את זה מולם.

משה גפני: תבדקו, אנחנו מתעניינים מפעם לפעם בפניות ציבור.

<שירלי אבנר: אנחנו מפרסמים את פניות הציבור שלנו באתר האינטרנט שלנו.

משה גפני: לא חשוב, אנחנו לא הולכים לפרסום.

<שגית אפיק: פה זה סעיף ממש ספציפי שאומר שאם יש לקונה בעיות - - -

משה גפני: חשוב לדעת האם לסעיף הזה יש גם משמעות מעשית.

<שירלי אבנר: אנחנו נבדוק את זה.

משה גפני: טוב.

משה גפני: הלאה.

<אמיר פז: סעיף 3ה – פה יש תיקון שלא דובר עליו, תיקון ספציפי.

<אמיר פז: אם יורשה לי לפני שאני מקריא, סעיף 3ה הטיל חובת דיווח של מוכר דירה לממונה.

<אמיר פז: הממונה הוא פונקציה במשרד השיכון שהוקמה באותו תיקון שהוזכר לחוק.

<אמיר פז: פה יש את החובה לדווח על העסקה לממונה ופירטו פה איזה פרטים הוא צריך לדווח.

<אמיר פז: הגענו למסקנה שמבחינה מעשית הפירוט הזה הוא לא טוב, הוא רק מהווה מכשלה.

<אמיר פז: מצד אחד הוא מפורט מדי, מצד שני מצמצם מדי.

<אמיר פז: למשל, מחיר הדירה בכלל לא נמצא פה והרי ברור שצריך לדווח גם מה מחיר הדירה.

<אמיר פז: לכן, חשבנו שצריך להיות פה סעיף, כמקובל, סעיף כללי שאומר - - -

<שגית אפיק: קודם נקריא את הסעיף הקיים ואז נגיד מה אתה מוסיף.

<שגית אפיק: לא צריך אישור ועדת כספים?

<שגית אפיק: זה תקנות שנראות לכם יחסיות טכניות?

<שגית אפיק: אתם משאירים את סעיף קטן (א) על כנו, אתם לא מכניסים - - -

<אמיר פז: אני אגיד לך מה קורה בפועל – זה פשוט טופס.

<שגית אפיק: ויש לכם אותו?

<שגית אפיק: אולי נצרף אותו בתוספת לחוק?

<שגית אפיק: למה לחכות לתקנות?

<אמיר פז: כי הטופס כתוספת לחוק, זה אומר שכל שינוי שלו – ויש שינויים טכניים - - -

<שגית אפיק: ידרוש תיקון חוק?

<אמיר פז: כן.

<אמיר פז: למשל, בהתחלה היה דיווח תוך שבעה ימים, אחרי זה החלטנו ליישר קו עם הדיווחים לרשויות מס, 40 יום.

<שגית אפיק: אבל אם זה בתוספת אז עדיין זה יכול להיות על ידי השר, השר יכול לתקן.

<אמיר פז: תראי, התקנות האלה גם קיימות, אני לא יודע מה יקרה לנו עכשיו אם ניקח אותן - - -

<שגית אפיק: איך קיימות?

<שגית אפיק: מכוח הסמכה כללית?

<אמיר פז: מכוח הסמכה כללית פלוס הסעיף הזה - - -

<שגית אפיק: אתם עכשיו קובעים תקנות.

<אמיר פז: לא, יש טופס דיווח.

<אמיר פז: כן, גם מכוח הסמכה כללית, אנחנו התקנו תקנות.

<שגית אפיק: התקנתם תקנות כאלה כבר?

<אמיר פז: כן, כן, זה תקנות קיימות.

<שגית אפיק: אז למה אתם מוסיפים את הסמכות של השר – בשביל המועד?

<אמיר פז: כי עלו כל הזמן שאלות האם הרשימה הזאת היא רשימה סגורה של הפרטים שמופיעים היום בסעיף.

<אמיר פז: וגם לעניין המועד, היתה לנו התקשקשות על זה, עשינו מועד, אחרי זה שינינו אותו, אחרי זה הצמדנו למועדים של דיווחים לרשויות המס.

<אמיר פז: הרגשנו לא נוח עם זה שזה לא כתוב במפורש שיש לו את הסמכות - - -

<שגית אפיק: להתקין את זה בתקנות.

<שגית אפיק: אתם לא חושבים שצריך אישור ועדה.

<שגית אפיק: האמת שגם אני לא חושבת, אני שואלת בקול רם.

<שגית אפיק: טופס שכתוב שצריך גוש חלקה וכו'.

<שגית אפיק: צודק.

<אמיר פז: היה פה סעיף על הבנקים, פשוט בגלל השינויים הוא נכתב במחדש וחל גם על הביטוח כעת.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אנחנו עוצרים כאן.

משה גפני: עכשיו עומדים בפני שני עמודים שנצטרך לעשות בימים הקרובים, לא נעשה את זה בימי שלישי או רביעי.

משה גפני: כאן מתחילים שני עמודים שהם המהות של העניין, הסדר המע"מ, ועל זה אני רוצה דיון יותר מעמיק.

משה גפני: הוא לא ייקח הרבה זמן.

משה גפני: בישיבה הבאה, בעזרת-השם, נצביע.

משה גפני: אני אבקש שתחשבו גם על הדברים שנאמרו כאן, צריך לעשות את זה יותר חד וברור.

משה גפני: אנחנו נשתדל לעשות את זה.

משה גפני: אני מודה לכם, א', על החוק הזה, שהוא חשוב.

משה גפני: בינתיים, דרך אגב, מתקנים חוקים ישנים שלא תיקנו אותם לפי דעתי ממלחמת השחרור, או אולי קצת אחרי זה, וזה חשוב כשלעצמו.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון מסעיף 16, שהוא סעיף שמדבר על חמש השנים.

משה גפני: אם אתם יכולים להידבר אתם, מה טוב, ואם לא, אז אנחנו נדבר על זה כאן.

משה גפני: תודה לכולם, הישיבה נעולה.