ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 360, 2016-11-08 10:00

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם, היום ה-8 בנובמבר 2016, ז' בחשוון תשע"ז, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות מתכנסת בנושא הצעת חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ו-2016, של חברת הכנסת רחל עזריה, שנמצאת כאן וכבר תדבר, חברי הכנסת נחמיאס ורבין, יפעת שאשא ביטון, שרן השכל, מירב בן ארי, עאידה תומא סלימאן ואברהם נגוסה.

מירב בן ארי: אני אחליף את חבר הכנסת אלי אלאלוף.

מירב בן ארי: בעקרון, כשאני מנהלת ישיבה לגבי חקיקה, אני נותנת כמובן לחברי הכנסת המציעים – חברת הכנסת במקרה הזה – ולאחר מכן אנחנו נעשה סבב של המשרדים, כך שאני מקווה שמי שאינו ממשרדי הממשלה נרשם לזכות דיבור אצל מנהלת הוועדה.

מירב בן ארי: ראשית, אני רוצה כמובן לברך אותך, חברת הכנסת רחל עזריה.

מירב בן ארי: זו הצעת חוק מצוינת, הצעת חוק נהדרת.

מירב בן ארי: מהיכרות אתך, את פועלת ללא הרף כדי לקדם את הנושא וזה לדעתי כמובן גם בתמיכה חשובה מאוד של שר האוצר ומשרד האוצר, שבאמת לקח על עצמו את הנושא והתגייס לטובת חברת הכנסת עזריה ובצדק.

מירב בן ארי: בשם הוועדה אני מברכת אותך על הצעת החוק החשובה והנבונה הזו וכעת את מוזמנת לומר כמה מילים על הצעת החוק, לאחר מכן נעבור למשרדי הממשלה.

רחל עזריה: תודה, מירב, ותודה לכל מי שנמצא כאן.

רחל עזריה: אני התחלתי בנושא של האוכל הבריא בצהרונים בעיריית ירושלים, עבדנו על זה הרבה מאוד עם חיים הלפרין ואני חושבת שבאמת הגענו בסופו של דבר לאיזשהו הסדר שהיה טוב.

רחל עזריה: גם הרוב המוחלט של ההורים היו מרוצים.

רחל עזריה: אנחנו יודעים שהילדים אכלו פחות שמן, פחות מלח, פחות סוכר.

רחל עזריה: כשהתחלנו את המהלך הזה כולם אמרו שאין סיכוי וזו משימה בלתי אפשרית, אבל בעצם ההבנה היא שהיום אין לנו ברירה אלא באיזשהו אופן לקחת אחריות כמדינה, כי אם בעבר ההורים היו אחראיים על מה שהילדים שלהם אוכלים כי את הארוחה העיקרית אכלו בבית, היום הילדים אוכלים את הארוחה העיקרית במסגרות השונות, בצהרונים.

רחל עזריה: אם בעבר צהרון היה משהו לכמה ילדים של אימהות שעובדות עד 16:00 וזה היה נחשב מאוחר, היום שוק העבודה השתנה לחלוטין ובעצם שני בני הזוג מפרנסים ונמצאים בעבודה עד שעה מאוחרת הרבה יותר, ולכן הצהרון הפך להיות מאיזושהי פריבילגיה לממש צורך בסיסי.

רחל עזריה: החוק הזה הוא בעצם התחלה של עבודה על הרבה מאוד הסדרה בתחום הצהרונים.

רחל עזריה: כשהתחלתי לעבוד על החוק הזה גיליתי לתדהמתי שאין את המילה "צהרון" בחוק.

רחל עזריה: זאת מערכת שמאות-אלפי ילדים משתתפים בה מדי יום, חלק אינטגרלי מהחיים של מאות-אלפי משפחות בישראל ואף אחד לא יודע על מה מדובר.

רחל עזריה: אין שום הסדרה, שום פיקוח, שום בקרה, שום הגדרה בשום דבר – לא במחירים, לא במזון, לא במה צריך להיות בצהרון, והסיפור הזה הולך להיגמר.

רחל עזריה: זה חוק אחד ואני הולכת להמשיך לעבוד יחד עם עמיתותי גם לסיעה וגם לכנסת הזאת כדי לעשות סדר בעניין הצהרונים, גם פה, בנושא המזון, אבל גם בהמשך בעניין המחירים.

רחל עזריה: יש פה עוד הרבה עבודה בנושא.

רחל עזריה: החוק הזה, כמו שאמרתי, הוא שלב ראשון, אבל הוא שלב מאוד חשוב.

רחל עזריה: הוא גם לא היה קל בכלל ואני חייבת לומר סדרת תודות דרמטיות, קודם כל למשרד הבריאות – משרד הבריאות יכול להיות אחראי רק על בתי החולים וקופות החולים, וההחלטה של משרד הבריאות להיכנס ולקחת צעד קדימה לתוך כל נושא הבריאות של אזרחי מדינת ישראל והאוכל שאנחנו אוכלים, בעיני זה מהלך מאוד דרמטי.

רחל עזריה: בנושא הזה הוא ממש לקח אחריות על כל צהרון, לוודא שהאוכל יהיה בריא.

רחל עזריה: בתחילת החוק עוד היה לנו משא ומתן אבל באיזשהו שלב היתה החלטה ממש ערכית של משרד הבריאות, ואני רוצה להודות לך, פרופ' איתמר גרוטו, ממש החלטה ערכית לקחת צעד קדימה, לקחת אחריות על איכות המזון בצהרונים.

רחל עזריה: התודה השנייה היא למשרד האוצר, שגם נרתמו ויחד עם משרד הבריאות הגיעו להסדרה לגבי העלויות ויש לנו גיבוי ממשרד האוצר לעלויות של החוק הזה, לכל הנושא של הפיקוח.

מירב בן ארי: מי הנציג של האוצר פה?

רחל עזריה: הם לא באו, ברגע שיש אישור והסדרה אז הם לא באים.

<איתמר גרוטו: אנחנו סיכמנו אתם את זה.

רחל עזריה: כן, הכול מסוכם, יש סיכום.

<ענת כהן שמואל: הם אמורים לבוא גם אם יש סיכום.

מירב בן ארי: בכל מקרה, בכל חקיקה חייב להיות נציג של משרד האוצר, אבל אנחנו נקבל את זה, גם גרוטו פה.

רחל עזריה: תודה למשרד החינוך, שגם עזרו לנו בכל התהליך ובאמת נשענו על הידע שהצטבר במשרד החינוך בנושא הזה של המזון הבריא.

רחל עזריה: תודה גם למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, על השותפות וגם על כך שנתת לנו הרבה מהמידע ומההגדרה שלכם של צהרון שבסופו של דבר הוטמעו לתוך החוק.

רחל עזריה: תודה למשרד המשפטים, שעכשיו, ברגע האחרון, למרות האתגר אתם נרתמים ועוזרים לנו כדי לסגור את זה.

רחל עזריה: ואחרונה חביבה – לעורכת הדין ורד קירו, היועצת המשפטית של הוועדה.

רחל עזריה: אנחנו מרגישים את זה הרבה פעמים כשיש כל מיני חוקים שעוברים ועדת שרים, כאילו כשהם עוברים זה: מה החוק הזה?

רחל עזריה: מה היא רוצה מאתנו?

רחל עזריה: אפילו העבירו לי חוק אחד כי היו בטוחים שזו תבנית ריקה, שלא כתוב שם כלום, וכמובן שזו לא תבנית ריקה.

רחל עזריה: אני אולי עוסקת בדברים שנחשבים יומיומיים אבל אני יודעת לעשות את העבודה.

רחל עזריה: איכשהו החוקים האלה עוברים את ועדת שרים אבל ברגע שמגיעים ליועצות המשפטיות, לאימהות שעובדות בכנסת, החוקים האלה מתוקתקים בקצב מדהים.

רחל עזריה: ורד ממש לקחה את זה כפרויקט.

רחל עזריה: ורד אמרה לי שזה חוק שמאוד מאוד חשוב בעיניה ואני כמובן מסכימה עם זה.

רחל עזריה: אני חושבת שהידיעה שיש שותפה בתוך הוועדה שמסייעת לנושא הזה פשוט אפשרה לנו לרוץ קדימה ולקדם חוק שאתם תראו, הוא חוק שמשפיע על הרבה מאוד אנשים, הוא גם חוק מעט מורכב אבל באמת בתמיכה של ורד.

רחל עזריה: ואחרונים חביבים הם מרכז שלטון מקומי, שעשינו אינספור ישיבות אצלכם כדי להגיע בסופו של דבר לנוסחה הטובה ביותר.

רחל עזריה: אני חושבת ששיתוף הפעולה גם של המרכז השלטון המקומי וגם יחד עם משרד הבריאות, בסופו של דבר זו הנוסחה הכי טובה.

רחל עזריה: אנחנו גם נצטרך אתכם בהמשך הדרך לרשימות של הגנים, של הצהרונים.

רחל עזריה: היום הבחירות לנשיאות ארצות-הברית, כמו שאמרה הילארי קלינטון: לוקח כפר שלם לגדל ילד – זו ממש דוגמה לזה שיש פה הרבה מאוד אנשים שצריכים ביחד לשתף פעולה כדי שאנחנו נצליח לעשות את המהלך הזה.

רחל עזריה: והאמירה שלי לגבי הילארי קלינטון לא מעידה כהוא זה - - -

מירב בן ארי: תודה רבה, חברת הכנסת עזריה.

רחל עזריה: תודה רבה רבה.

מירב בן ארי: דרך אגב, רחל, הייתי גם מודה ליושב-ראש ועדת העבודה והרווחה – לא אני, אגב, היושב-ראש שנמצא כאן תמיד.

רחל עזריה: סליחה, נכון, את צודקת.

רחל עזריה: אפילו יותר מזה – אלי אלאלוף, יושב-ראש הוועדה, הוא זה שבדיון הקודם ביקש ממשרד הבריאות שייקחו יותר אחריות וזה באמת קרה אז את צודקת לגמרי.

רחל עזריה: תודה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת גנאים, בבקשה.

מסעוד גנאים: תחילה אני מברך את חברת הכנסת עזריה על ההצעה.

מסעוד גנאים: אתמול היה גם דיון בוועדת זכויות הילד על העניין של הצהרונים, היתה גם חברת הכנסת רחל עזריה.

רחל עזריה: נכון.

מסעוד גנאים: אני חושב שהצעת החוק הזו פותרת הרבה בעיות.

מסעוד גנאים: כל הפרשות, כל הפרשיות, כל העניין של איכות המזון, על הספקים, אני מכיר את זה מקרוב.

מסעוד גנאים: גם אצלנו בחברה הערבית, הייתי אומר, היו הרבה תלונות והרבה פרשות, אז הגיע הזמן לסדר את העניין הזה בצורה הנכונה והטובה.

מסעוד גנאים: זה למען הילדים שלנו, זה גם למען הפרויקט שאמרנו שהצהרון כבר לא בגדר מותרות אלא הפך למצרך בחיינו המודרניים, לכל אב ואם עובדת.

מסעוד גנאים: לכן באתי כדי לתמוך ולברך.

מסעוד גנאים: מברוכ, יישר כוח.

מירב בן ארי: תודה רבה, חבר הכנסת גנאים.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את משרדי הממשלה, נתחיל עם משרד הבריאות.

מירב בן ארי: גרוטו, ארבעה נרשמו, אתה מדבר?

<איתמר גרוטו: כן, אני אתחיל ואולי גם תהיה התייחסות נוספת.

<איתמר גרוטו: קודם כל, אני כמובן שמח על ההזדמנות באמת לאשר את החוק הזה.

<איתמר גרוטו: אנחנו זיהינו כבר מזמן שנושא המזון בצהרונים הוא נקודת התורפה בכל מסלול הזנה.

<איתמר גרוטו: הוצאנו בזמנו חוזר אפילו אבל החוזר הזה היה יותר בבחינת הצהרת כוונות ולא יכול היה לחייב את המפעילים.

<איתמר גרוטו: אני מאוד שמח עכשיו על היוזמה של חברת הכנסת עזריה להרים את זה, בגלל זה לקחנו את זה בחשיבות, זה משתלב בכל הנושאים שאנחנו עוסקים בהם בתזונה ובהחלט מברכים.

<איתמר גרוטו: אני מודה למשרד האוצר שנרתמו לעניין ושיתפו אתנו פעולה בהקצאת תקציבים על פיקוח שאנחנו נבצע באמצעות חברה חיצונית, בעצם כך היה התהליך ואני מקווה שנוכל לצאת לדרך במהרה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: הבנתי שגם הגב' אורית זילברברג ביקשה לדבר, בבקשה.

<אורית זילברברג: אני מהמחלקה לתזונה.

<אורית זילברברג: רציתי קודם כל להגיד שבאמת אנחנו מאוד מברכים, אנחנו כבר 14 שנים בתוך כתיבת כל ההנחיות וזה ייכנס לתקנות.

<אורית זילברברג: מה שחשוב מבחינת חברות ההסעדה – היינו מאוד רוצים שדיאטנית, במיוחד כשמספקים מזון לילדים, אוכלוסייה מאוד רגישה, תהיה חלק מהצוות של חברות ההסעדה, חובה על חברות ההסעדה.

<אורית זילברברג: דבר נוסף, לעניין הפיקוח על הצהרונים, יש חשיבות רבה שדיאטנית תהיה בצוות המפקח על הצהרונים, אני מבינה שזה לא בחוק אבל חשוב שיירשם.

<איתמר גרוטו: הנקודות האלה לא בחוק, אנחנו נדרוש אותם במסגרת של התקנות.

<איתמר גרוטו: בכל מקרה, אני חושב שכדי לעמוד בתנאים האלה, מפעיל קייטרינג שירצה לספק מזון יהיה חייב להעסיק דיאטנית, אחרת הוא לא יצליח להגיע - - -

מירב בן ארי: להגיע לתפריט הזה.

מירב בן ארי: זה יהיה בתקנות?

<איתמר גרוטו: אני מאמין שנשקול להכניס את זה בתקנות, יכול להיות - - -

רחל עזריה: זה לא לחקיקה ראשית.

מירב בן ארי: בסדר גמור, זו הערה חשובה אבל פחות רלוונטית לחקיקה.

מירב בן ארי: משרד הכלכלה, בבקשה.

<איטה עטייא: אני רוצה לשאול: בפעם האחרונה שהקראנו את החוק היה הסיפור של "רישיון פלוס", אני מחר אמורה לתת רישיונות לצהרונים, איפה מפורסמים רשימות חברות ההסעדה שאליהן אני מפנה את הצהרונים?

<איתמר גרוטו: בסופו של יום ירדנו מנושא ה"רישיון פלוס", אבל יש לנו קודם כל רשימה של כל חברות ההסעדה שיש להן רישיון יצרן באתר משרד הבריאות.

<איטה עטייא: בזה אנחנו משתמשים היום אבל אני מבינה שהחוק אמור לשדרג.

<איתמר גרוטו: במידה ויהיה איזשהו צהרון שלא יעמוד בדרישות של החוק הזה אנחנו נוסף שם עוד עמודה ונכתוב שהוא לא רשאי לספק מזון למוסדות חינוך ולצהרונים, פשוט כי אנחנו לא נפסול לו את כל רישיון היצרן כי יכול להיות שהוא רוצה להמשיך לייצר לאולמות שמחה, למשל, למסעדות, שלא חייב לעמוד באותם תנאים.

<ורד קירו-זילברמן: אני אסביר.

<איטה עטייא: ורד, היום אנחנו נותנים רישיון לצהרונים עם רישיון היצרן של משרד הבריאות, מה השתנה?

<ורד קירו-זילברמן: לא השתנה שום דבר.

<ורד קירו-זילברמן: גם יצרן שירצה לספק לפי הפורמט שגיבשנו ביחד עם משרד האוצר ומשרד הבריאות, עדיין יצטרך ויהיה חייב להיות ספק מזון מורשה של משרד הבריאות.

<ורד קירו-זילברמן: זה לא משתנה, זו חובה.

<ורד קירו-זילברמן: מכיוון שנעשו שיקולים אחרים, של חופש עיסוק, דיאטניות וחובת הכנסה, משרד הבריאות התלבט איך באמת נכון לעשות את התהליך הזה של ספק שיורשה לספק מזון לצהרונים, ופה אנחנו למדנו מהמודל של הספקת מזון במוסדות חינוך – ששם מסתפקים באמת בהצהרה של הספק שהוא עומד בהוראות של תקנות שיתקין שר הבריאות בהתאם לחוק הזה.

<ורד קירו-זילברמן: ברגע שהוא עושה את זה – ויש עליו את הפיקוח עכשיו, שהוא דבר חדש שלקח על עצמו משרד הבריאות – אז הוא יהיה חייב גם לעמוד גם בהוראות חוק המזון וגם בהוראות החוק הזה והחוק שלנו יסמיך את הממונה, היה והוא לא יעמוד בהוראות של התקנות באמת, לאסור עליו להמשיך לספק מזון לצהרונים.

<ורד קירו-זילברמן: ספק מזון יצטרך להוכיח שהוא ספק מזון מורשה ולהצהיר בפניכם שהוא עומד בהוראות חוק התזונה בצהרונים.

<איטה עטייא: לא הבנתי.

<איטה עטייא: היום אנחנו נותנים רישיונות לצהרונים – צהרונים זה עסקים פרטיים, הוא הולך, מביא אישור ממשרד הבריאות שהוא יצרן מוסמך – מה משתנה?

<ורד קירו-זילברמן: עדיין הוא יצטרך להצהיר - - -

<איטה עטייא: למי הוא יצהיר?

<ורד קירו-זילברמן: לכם, בפניכם.

<איטה עטייא: איפה הוא יצהיר?

<ורד קירו-זילברמן: הוא יצהיר בפניכם בכתב, בדיוק כמו שקורה היום במוסדות החינוך, יצהיר שהוא עומד בהוראות חוק התזונה בצהרונים.

<איתמר גרוטו: ברירת המחדל תהיה שכל אחד רשאי לספק אלא אם כן הוכיח אחרת.

<איתמר גרוטו: ואם הוכיח אחרת – במסגרת הרישיון נכתוב שהוא לא מורשה לספק מוצר מזון.

<ורד קירו-זילברמן: איתמר, בכל מקרה, מכיוון שלא הלכנו על הדרך של "רישיון פלוס", וכמו שנעשה בדיוק בחוק של החינוך, הוא יצטרך להצהיר.

<ורד קירו-זילברמן: פעם שתבדוק ותראה שהוא באמת לא עומד בהצהרה שלו עצמו – כי אם אתה לא נותן לו" רישיון פלוס" אז אין לנו דרך, חוץ מהצהרה שלו, לבוא ולהגיד: אתה תהיה מורשה לספק לצהרונים, ואז לכאורה כל ספק מזון יכול לספק מזון לצהרונים בתנאי שהוא מצהיר שהוא מכיר, יודע ועומד בהוראות סעיף 5, שאלה התקנות שאתם תתקינו.

<ורד קירו-זילברמן: היה והפיקוח שלכם יבדוק ויראה שאותו ספק לא עומד בהוראות של סעיף 5, אתם תהיו מוסמכים, לפי הצעה של משרד המשפטים, שתכף תפורט, לשלול ממנו את האפשרות להמשיך לספק לצהרונים.

<איתמר גרוטו: רק לצהרונים, לא לשלול את רישיון היצרן שלו.

<ורד קירו-זילברמן: נכון.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה לי.

<איטה עטייא: לא, היא לא ברורה, סליחה שאני מתעקשת.

<איטה עטייא: אנחנו היום נותנים אישורים לצהרונים בכל שנה מחדש.

<איטה עטייא: בכל שנה מגישים לי – מאחר ואני חותמת על זה אז אני מתעקשת – רישיון יצרן של משרד הבריאות לנושא הזה.

<איטה עטייא: האם משרד הבריאות עכשיו יכניס רישיונות חדשים ויגיד להם: תפעילו - - -

מירב בן ארי: לא.

<איטה עטייא: אז בפני מי הם יצהירו?

<ורד קירו-זילברמן: בפניך.

<איטה עטייא: בפני?

<איטה עטייא: לא מצהירים בפני, מגישים לי רישיון.

<אביטל בגין: הנוסח אומר בפני הצהרון.

<ורד קירו-זילברמן: אוקיי, אז בפני מנהל הצהרון או מי שמפעיל את הצהרון.

רחל עזריה: את לא מפעילה צהרון, את נותנת הכרה שבעצם מאפשרת הנחה.

<איטה עטייא: אני נותנת רישיון לצהרון.

מירב בן ארי: גברתי, כשאת נותנת רישיון לצהרון – מה הם נותנים לך?

<איטה עטייא: בנוסף לשאר המסמכים הם נותנים לי רישיון של משרד הבריאות - - -

מירב בן ארי: אז למה שבנוסף למסמכים ולרישיון הם לא יביאו לך את אותה הצהרה שהיועצת המשפטית מדברת עליה?

<איטה עטייא: כי אני לא מוסמכת להתעסק במזון.

<איטה עטייא: אני סומכת על משרד הבריאות שהוא בדק את מה שהוא מביא לי.

<איטה עטייא: אני מוסמכת לאשר אישורי מזון?

<ורד קירו-זילברמן: איטה, אני אסביר לך: כמו שרשות מקומית, כשהיא מתקשרת עם מפעיל צהרון, היא מתקשרת עם מפעיל צהרון.

<ורד קירו-זילברמן: החוק הזה מדבר על מי שאחראי ומפעיל הצהרון – הוא הפונקציה שאתו מתקשר הספק.

<ורד קירו-זילברמן: את מפעילה צהרונים שמקבלים הנחה או סבסוד ב-capacity אחר ואת נמצאת במקום שמגדיר איזה צהרונים יהיו מפוקחים על ידי משרד הבריאות.

<ורד קירו-זילברמן: את הולכת ומכניסה את הצהרונים לתוך הפול שלך שאומר שהוא יקבל סמל מעון ויקבל סבסוד זה או אחר.

<ורד קירו-זילברמן: בצורה וולונטרית – ואת אמרת, וזו התחייבות מאוד מאוד יפה – שאת גם תחייבו את אותם מפעילי צהרון להתחייב שהם יעמדו בהוראות חוק הצהרונים.

<ורד קירו-זילברמן: מי שעומד בחוק הצהרונים, למעשה מי שצריך להפעיל אותו, זה הספק.

<ורד קירו-זילברמן: הקשר יהיה בין הספק לבין מפעיל הצהרון, כי כשאית

<ורד קירו-זילברמן: מר יבוא לאכוף – הוא לא יבוא לאכוף עליך, הוא יבוא לאכוף על מפעיל הצהרון.

<ורד קירו-זילברמן: הוא בודק בנקודות הקצה.

<ורד קירו-זילברמן: הוא בודק את הצהרון, הוא בודק את מפעיל הצהרון.

<ורד קירו-זילברמן: גם החובות שחלים מכוח החוק, לא חלים לא עליך ולא על רשות מקומית אם היא לא מפעילה בעצמה את הצהרון, אלא על מפעיל הצהרון כי אנחנו רוצים לחבר פה את נקודות הקצה לנקודות הקצה.

<איטה עטייא: שוב, סליחה שאני מתעקשת.

<איטה עטייא: אצלי יכול להיות צהרון גם מישהי שמפעילה בבית עם חמישה ילדים.

רחל עזריה: לא, 10 ילדים צהרון.

<איטה עטייא: לא חשוב, 10 ילדים.

<איטה עטייא: היא מפעילה בבית, זה צהרון אחד.

<איטה עטייא: היא לא רשות מקומית, היא לא עמותה, היא אישה פרטית.

רחל עזריה: אז זה לא, אז הם לא כלולים בחוק.

<איטה עטייא: למה הם לא כלולים בחוק?

<איטה עטייא: בוודאי שהם כלולים בחוק.

רחל עזריה: כן, בגלל שהיא מוכרת, נכון.

<איטה עטייא: אתם רוצים להשית עליה משהו שהיא לא מסוגלת לעמוד בו?

<קריאה: היא מקבלת סמל צהרון?

<איטה עטייא: בוודאי שהיא מקבלת סמל צהרון.

<ורד קירו-זילברמן: אם היא מתקשרת עם ספק שהוא ספק מזון מורשה אז היא תצטרך לדרוש ממנו את הרישיון שלו, היא תצטרך את ההצהרה; ואם היא לא מתקשרת עם ספק מזון מורשה והיא מייצרת בעצמה, היא גם צריכה לעמוד בהוראות האלה.

<ורד קירו-זילברמן: אני לא מבינה מה הבעיה פה, איטה.

<איטה עטייא: יש בעיה גדולה, אני אחזור ואחדד, יכול להיות שלי יש בעיית הבנה אבל בכל זאת אני אחזור ואחדד: בסט המסמכים שאני מבקשת מהצהרון – האם אני מסתפקת במה שאני מקבלת היום ממשרד הבריאות, או שאני עכשיו מייצרת עוד מסמך שאני מחתימה את הצהרונית, זו שמפעילה בבית, שאין לה מושג מהחיים שלה?

רחל עזריה: כן, יש עוד מסמך.

<איטה עטייא: מה "כן"?

<איטה עטייא: אבל ברגע שהוא מצהיר בפני אני אחראית.

<איטה עטייא: חברת הכנסת עזריה, ברגע שהוא מצהיר בפני אני אחראית על זה שמשרד הבריאות ימציא איזשהו תקן שאני לא רואה שהוא השתנה.

<איטה עטייא: זה לא היה מה שדיברנו.

<איטה עטייא: בהתחלה אמרנו שיהיה רישיון יצרן חדש שכתוב "רישיון פלוס".

<איטה עטייא: ויתרתם על זה ויצרתם מין מנגנון שאני לא יודעת לאכוף אותו, אני חייבת להגיד לך את זה.

<ורד קירו-זילברמן: איטה, תראי, יש פה שני רבדים: הרובד הזה, שאת מדברת עליו – אולי כדאי לפתוח מירכאות ושאתם תבררו את זה ביניכם - - -

<איטה עטייא: מי זה "ביניכם"?

<ורד קירו-זילברמן: את ומשרד הבריאות.

<ורד קירו-זילברמן: יש פה הוראה כללית שחלה על מפעילי הצהרונים וכן, ככל שמפעילת צהרון מתקשרת עם ספק, היא תצטרך לעמוד היום בהוראות של החוק הזה כי היא אחראית על הבריאות של הילדים.

מירב בן ארי: איך היא תעמוד בהוראות עצמן?

מירב בן ארי: זה מול גרוטו.

מירב בן ארי: אני מניחה שאם אתם תשבו יחד תוכלו להגיע לפרוצדורה המדויקת, אני לא חושבת שזה רלוונטי כרגע.

מירב בן ארי: אני מבינה את הקושי שלך ואני נותנת לך כבר - - -

<איטה עטייא: אני חושבת שזה מאוד רלוונטי כי זה לא מה שהיה בתחילת החוק.

מירב בן ארי: גברתי, הבעיה כאן ברורה, לכן אני נותנת לך כאן את כל הזמן כי אני חייבת להבין.

<איטה עטייא: זו בעיה אקוטית.

מירב בן ארי: היועצת המשפטית ניסתה להסביר, הבנתי - - -

מאיר כהן: יש לפרופ' גרוטו פתרון.

<איתמר גרוטו: יש לי איזו הצעה.

מירב בן ארי: אני חושבת שזה פתיר וזה לא מהותי כרגע לחקיקה.

מירב בן ארי: כן, פרופ' גרוטו.

<איתמר גרוטו: אני חושב שעשינו קצת היפוך בכיוון מבחינת ברירת המחדל.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, זה מצב אחר של רישיון מינוס – מי שיש לו אז יש לו רישיון והוא יכול לספק לכל הצהרונים, מי שלא, אז יהיה לו רישיון מינוס ואנחנו נציין את זה.

<איטה עטייא: אין בעיה, זה נשמע יותר הגיוני.

מירב בן ארי: יופי, העניין נפתר.

<איתמר גרוטו: זה יהיה על דרך השלילה, לא על דרך החיוב.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה, אני רוצה לעבור למשרד המשפטים.

<איטה עטייא: חברת הכנסת עזריה, אני רוצה רק להשלים שזה יהיה ברור – כל מי שיש לו רישיון יצרן, מבחינתי זה רישיון שאני יכול לתת רישיון לצהרון.

מירב בן ארי: כן, זה מה שאמר פרופ' גרוטו גם.

<איטה עטייא: תודה, זה מה שרציתי לשמוע.

<ורד קירו-זילברמן: עדיין על מפעילת הצהרון יהיה לעמוד בהוראות החוק הזה.

<איטה עטייא: בסדר, הוא יכניס את זה בהוראות היצרן, שיכניס סעיף למטה - - -

רחל עזריה: לא, אבל זה לא על היצרן, זה על המפעיל של הצהרון.

רחל עזריה: זה חוק שחל על מפעיל הצהרון, זה העניין.

<איתמר גרוטו: גם היצרן.

רחל עזריה: גם היצרן אבל מפעילי הצהרון מחויבים לקחת את היצרנים שעומדים - - -

<איטה עטייא: ברור, הם חייבים לקחת יצרן – הם לא יכולים לקחת יצרן שאין לו רישיון של משרד הבריאות.

רחל עזריה: לא, זה לא רק זה.

רחל עזריה: זה לא רק רישיון של משרד הבריאות.

רחל עזריה: היצרן גם צריך להצהיר שהאוכל עומד בתנאים של החוק הזה ויהיה אפשר לפקח על האוכל שמגיע.

רחל עזריה: זה בדיוק העניין.

רחל עזריה: מי שלא יעמוד בזה יהיה במינוס פעם הבאה, הוא לא יוכל.

מירב בן ארי: אני מתקדמת.

מירב בן ארי: שי סומך, משרד המשפטים, בבקשה.

<שי סומך: קודם כל, אני חושב שזה חוק חשוב וחיוני.

<שי סומך: לא במקרה הוא נולד בירושלים כי מניסיון לגמרי פרטי המזון בצהרונים בירושלים במשך הרבה מאוד שנים היה ירוד מאוד.

<שי סומך: לגבי החוק, ההצעה היא פשוטה, לספקי קייטרינג יש רישיון יצרן, אני חושב שצריך להוסיף הוראה שתאפשר לשלול או להגביל רישיון יצרן במקרה שיש הפרה של הוראות החוק הזה, כמובן שלא בכל מקרה אלא כשיש הפרה חמורה.

<שי סומך: הרעיון הוא שתהיה סמכות בחוק לבטל או להגביל רישיון יצרן במקרה של הפרת הוראות החוק.

<ורד קירו-זילברמן: וזה בדומה לסמכויות שיש בחוק המזון?

<שי סומך: כן, בדומה לסמכויות בחוק המזון, פשוט אפשר להחיל את הסמכויות.

<שי סומך: זה דבר שאפשר להסמיך את היועצים המשפטיים לנסח.

מירב בן ארי: היועצת המשפטית יכולה לנסח את זה, אנחנו נסכים לזה.

מירב בן ארי: בסדר גמור, הערה נבונה, שי.

מירב בן ארי: נציגת השלטון המקומי, בבקשה.

<מירה סלומון: אנחנו מברכים על הקידום המאוד נכון וטוב של החוק הזה ובואו נתקדם לקריאה.

מירב בן ארי: בסדר גמור, אני גם רוצה להתקדם לקריאה וגם לתת לחברי הכנסת, אבל אני רק רוצה לסיים עם המשרדים.

מירב בן ארי: גרוטו, רצית להעיר משהו?

<איתמר גרוטו: רק להוסיף שאנחנו נצטרך ממרכז השלטון המקומי - הדבר היחיד שכן חשוב שיהיה פה – שיעבירו לנו את הרשימות על הצהרונים המאושרים כדי שנדע לאן ללכת לפקח.

מירב בן ארי: כן, חשוב מאוד.

<ורד קירו-זילברמן: אז לזה אני אעיר שבנוסח המוצע, לאור התגלגלות הדברים, העברנו את הנוסחים וקיבלנו הערות מכולם, ניסחתי פה איזושהי פסקה אבל ככל שפרופ' גרוטו באמת רוצה שמרכז השלטון המקומי יאגם את זה, ככל שהעיקרון גם מוסכם, אז אני פשוט אוסיף שם.

<ורד קירו-זילברמן: החובה צריכה להיות שהרשויות המקומיות צריכות לדעת שהן צריכות לדווח לך, אני רוצה למצוא דרך שנכניס את מרכז השלטון המקומי בתור צינור או facilitator שמאגם לך את כל המידע ומעביר את כל המידע.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו נמצא את הדרך הנכונה, בשיתוף הייעוץ המקומי של השלטון המקומי, לראות איך אנחנו מנסחים את זה בדרך היותר נכונה, אבל בעקרון מבחינתנו זה בסדר גמור, אין שום בעיה.

מירב בן ארי: "לקט ישראל", ענת, בבקשה.

<ענת פרידמן-קולס: בוקר טוב.

<ענת פרידמן-קולס: אני באמת מברכת על החוק.

<ענת פרידמן-קולס: אנחנו רואים חשיבות גדולה מאוד שילדים יאכלו מזון בריא, וברור לכולנו שהחינוך מתחיל אתם כך שיש סיכוי שזה ילך ויתרחב.

<ענת פרידמן-קולס: לצערי הרב, יש הרבה ילדים שלא רק שלא אוכלים מזון בריא, לא אוכלים מזון בכלל, לא מגיע להם המזון הראוי להם.

<ענת פרידמן-קולס: אנחנו חושבים שיש מקום להכניס בחוק הזה איזשהו סעיף שדורש מספקי המזון שאת המזון העודף שנשאר, כמובן במטבחים, על פי הוראות משרד הבריאות, להעביר באמצעות עמותות, בתי תמחוי או בכל דרך שתהיה מקובלת לכאלה שאין להם את המזון הזה.

<ענת פרידמן-קולס: אנחנו בהחלט מאמינים שאם הסעיף הזה ייכנס באיזושהי צורה לחוק, כמו שהצענו בנייר העמדה שהעברנו, זו תהיה אמירה מאוד מאוד חדשנית ומשמעותית של הוועדה הזאת לגבי כל הנושא של אבדן מזון, של הצלת מזון, של הבזבוז, של החיסכון ואנחנו מקווים שנמצא את הדרך להכניס את הסעיף הזה לחוק.

מירב בן ארי: קודם כל, אני מאוד מודה לך שהגעת, אני גם מודה לך בשם הוועדה על כל הפעילות הענפה והחשובה שאתם עושים ב"לקט", יצא לי להכיר אותה מקרוב, אני חושבת שזה מפעל הזנה חשוב, משמעותי מאוד ומהותי למדינת ישראל.

מירב בן ארי: אני חושבת שהנושא של "לקט" צריך להיכנס בהצעת חוק נפרדת, לא בהצעת החוק הזו.

מירב בן ארי: לדעתי, זה דבר שחייב להיכנס כבר.

מירב בן ארי: אני יכולה להגיד לך שבמשרד להגנת הסביבה ניסינו לקדם את העניין עם השר אבי גבאי, או שזה כבר עבר לשר אחר, אבל אני חושבת שזה צריך לבוא בהצעת חוק כללית, לא בהצעת החוק הרלוונטית.

מירב בן ארי: אני מודה לכם על הפעילות.

מירב בן ארי: אני, דרך אגב, גם אשמח באופן אישי לעזור לך לקדם את הנושא הזה, אני בטוחה שגם חברת הכנסת עזריה ובכלל חברי הכנסת שנמצאים פה כולם.

מירב בן ארי: אני מבטיחה לך שנבדוק את זה.

מירב בן ארי: מנהלת הוועדה אמרה לי שיש הצעה כזו כבר בוועדה.

עבדאללה אבו מערוף: יש הצעה, היה לנו יום מיוחד בנושא - - -

מירב בן ארי: נכון, הייתי פה, עם שולי מועלם.

מירב בן ארי: זה נושא חשוב ואני אקדם את זה.

מירב בן ארי: לפני שנעבור להקראה, צור, בבקשה.

<צור טהון: יחסית לגילי אני עוסק בסוגיה הזו כבר הרבה מאוד שנים, מתחילת שנות ה-2000.

<צור טהון: קודם כל, אני מודה לחברת הכנסת עזריה ולשותפים שלה ליוזמה, כולל המשרדים.

<צור טהון: אני גם מודה לוועדה על קיום הדיון בנושא החשוב הזה.

<צור טהון: יש לנו כמה בקשות בתור הורים: קודם כל, כל יוזמה שמקדמת את בריאות ילדינו – כמובן שאנחנו תומכים ונותנים לה גב.

<צור טהון: זה שיוצהר ויירשם.

<צור טהון: הולכים צעד אחד אחורה וחובת ההוכחה היא על המבצעים.

<צור טהון: אבל, כהורים אנחנו מבקשים כמה דברים: א', שיתנו לנו בבקשה מקום בתהליך – לא הוזכרנו קודם וזה קצת חרה לי – כשותפים אמיתיים עם מעורבות רגשית מאוד ברורה.

<צור טהון: יש לנו גם אינפוט משלנו ואנחנו נשמח מאוד אם יתחשבו בזה גם ביישום וגם בתקנות.

<צור טהון: מעבר לכך, אני מאוד אשמח אם יינתן איזשהו מענה הולם לכל הנושא של אלרגנים ורגישויות למיניהם, כרגע החוק לא כולל את זה ויש פה איזו לקונה לדעתי.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי לפה.

רחל עזריה: זה לתקנות.

רחל עזריה: כל מה שאתה אומר, חשוב שתגיד אותו אבל זה הכול לשלב התקנות.

<צור טהון: אוקיי, שיינתן בתקנות מקום הולם לכל מה שקשור לרגישויות מזון ואלרגיות.

<צור טהון: אנחנו, ההורים, תומכים בהצעה של משרד הבריאות לחייב תזונאית ברצפת הייצור, זה נראה לי מאוד משמעותי.

<צור טהון: בכלל, אין חשיבות לתפריט שלא חתום על ידי תזונאית וראוי שזה יירשם.

<צור טהון: יש לי כמה שאלות קצרות לגבי החוק: א', האם בחוק יש חובת סימון תזונתי על האוכל?

מירב בן ארי: לא.

<צור טהון: אז אני מזכיר את העניין הזה.

<ורד קירו-זילברמן: זה לא רלוונטי לחוק הזה.

<צור טהון: אם לחוק ואם לתקנות.

<ורד קירו-זילברמן: ככל שזה קיים בחוק המזון, והייצור נעשה על פי חוק המזון - - -

<צור טהון: זה לא קיים.

<אביטל בגין: בחוק המזון יש הסמכה להתקין תקנות בנושא הזה ואפשר לפתור הכול שם.

<צור טהון: זה לא קיים ואני מזכיר את זה.

<צור טהון: כמו שיש בשוק הקמעונאי, ראוי שיהיה על מזון שמגיע לצהרונים סימון תזונתי.

<צור טהון: ב', אני שואל האם ניתן לחייב איזשהו מינימום בנוגע לתקן בקרת איכות, פרופ' גרוטו?

<צור טהון: האם ניתן לחייב תקן מינימלי של בקרת איכות אצל ספקי המזון?

<צור טהון: האם מתחשבים בזה?

<איתמר גרוטו: שוב פעם, זה נושא שאמור להיות בתקנות.

<איתמר גרוטו: יש נושא של אס"פ וכו'.

<איתמר גרוטו: כרגע זה לא חל על כל חברות ההסעדה אבל זה תהליך שאנחנו בכל מקרה מקדמים אותו, בלי קשר לזה.

<צור טהון: אוקיי.

<צור טהון: ושאלה אחרונה: האם החוק מתייחס למגמה שקיימת היום של מטבחים מקומיים?

<צור טהון: זו גם אופציה.

<צור טהון: לא מתייחסים לזה בעצם.

רחל עזריה: לזה אני אתייחס.

רחל עזריה: תראה, אני הבנתי כבר שבכל התהליך הזה של המזון יש כמה שלבים.

רחל עזריה: כשהתחלנו לעבוד על זה בירושלים, כשאמרנו "מטבחים מקומיים", כולם כמעט התעלפו כי יש את הכללים של משרד הבריאות מה אסור, מה אי אפשר, מה צריך להיות הגודל, מי יכול, מי לא יכול.

רחל עזריה: הכלל הפוליטי שלי אומר: עושים מה שאפשר ואחר כך בודקים אם אפשר לעבור לשלב הבא.

רחל עזריה: אני הייתי שמחה אם היו מטבחים מקומיים, אני לא יודעת אם זה אפשרי.

רחל עזריה: יכול להיות שנתחיל לעבוד על זה באיזשהו שלב לקראת העתיד, אבל לנסות עכשיו להכניס את הנושא של מטבחים מקומיים זה כאילו לנסות להעביר ילד בן 3 לכיתה י"א.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לסיים את זה.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לוודא שכל הילדים אוכלים אוכל בריא.

רחל עזריה: מטבחים מקומיים זו ממש אופרה אחרת לגמרי.

רחל עזריה: זה אתגר חדש לגמרי שאני רוצה לבדוק אותו ולעשות פיילוט אולי בכמה בתי ספר, נראה מה אפשר.

רחל עזריה: חיים הלפרין מחייך כי כבר היינו בדיונים האלה כמה פעמים.

רחל עזריה: השלב הראשון הוא שיהיה פיקוח על מה שהילדים אוכלים, שיאכלו אוכל בריא ולא יאכלו אוכל מלא בכימיקלים, מלח, שמן וסוכר.

רחל עזריה: זה השלב הראשון.

רחל עזריה: מטבחים מקומיים – עוד חזון למועד.

רחל עזריה: אבל אני אשמח לשתף פעולה.

<צור טהון: אנחנו נותנים גב.

רחל עזריה: מעולה.

מירב בן ארי: תודה רבה, תודה שנרשמת גם.

מירב בן ארי: גברתי, בבקשה.

<איריס מזאל: אני רוצה לספר לכם שאנחנו ב-1 בספטמבר התחלנו את הפעילות של להסעיד 5,000 ילדים באחת העיריות היותר גדולות בישראל על פי תפריט בריא של משרד הבריאות, כולל תזונאית שמלווה, כולל התייחסות לנושא של האלרגנים.

<איריס מזאל: נשמח לשתף פעולה ולספר לכם מהחוויות שלנו בתהליך הזה.

<איריס מזאל: זה אפשרי.

<איריס מזאל: זה לא פשוט אבל זה אפשרי.

<איריס מזאל: יש לנו את האס"פ, יש לנו מפעל, כל הנושא הזה מאוד מסודר.

<איריס מזאל: אני יכולה לספר לכם רק שמבחינתנו הדבר הכי קשה ודורש הכי הרבה מאמץ זה עניין הטעם.

<איריס מזאל: כשילד מגיע לגן הוא כבר בא עם איזשהו טעם נרכש, הוא רגיל לפסטה, לשניצל ולקטשופ ועכשיו מעבירים אותו לבורגול, או לאורז מלא, ולא לקטשופ אלא לרוטב עגבניות שעשוי מעגבניות וגזר.

<איריס מזאל: זה תהליך וזה תהליך שחייבים לעשות אותו יחד עם ההורים ובפיילוט, ולא לבוא ולכפות את זה בבת אחד, להגיד one day this is it, כי אז מי שמתקומם גם זה ההורים.

<איריס מזאל: צריך לעשות את זה תהליך מאוד יפה, מאוד משולב.

<איריס מזאל: אנחנו נשמח לשתף בחוויה שלנו ובחוויה של אותה עירייה – אני לא רוצה להגיד את השם שלה.

<איריס מזאל: אני חושבת שיש לנו הרבה מה לתרום בתהליך הזה והוא מבורך.

<איריס מזאל: יש לי גם ילדה כרגע בכיתה ג', אני מאוד בעד כל התהליך ואני נהניתי לאכול ב"גן דובדבן".

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: גברתי, בבקשה.

<עירית ליבנה: צור, להזכיר לנו – כשעברנו על החוק, על הנושא של הפיקוח במוסדות החינוך, העלית אז את ההורים, והנה התקדמנו.

<עירית ליבנה: אני גם תומכת בזה שאומרים כל דבר בעתו.

<עירית ליבנה: אנחנו בתהליך לקראת סופו.

<עירית ליבנה: אני חושבת שהמהפכה בתחום הבריאות, שהתחלנו לפני כמה שנים, גם בבית, בביתי פנימה, היו לי מתנגדים והרימו גבה, הצלחנו, היום התקנות אוטוטו מובאות, הן ממש בישורת האחרונה, באישור סופי על שולחנו של שר הבריאות, אחרי שעברנו גם מהמורות וקשיים.

<עירית ליבנה: אבל יש שינוי, וחוזר המנכ"ל שפרסמנו בספטמבר עושה את השינוי בתפיסה.

<עירית ליבנה: אנחנו משתפים פעולה, אנחנו חושבים שההורים פה הם משמעותיים מאוד מאוד מאוד בכל השלבים, בטח גם בשלבים האלה, וביחד אנחנו נצליח לשנות את הבריאות של ילדי ישראל וזה חשוב לנו.

מירב בן ארי: נכון, עירית, אני יודעת גם שאת פועלת בזה המון.

מירב בן ארי: חברי הכנסת, אתם רוצים להתייחס?

מירב בן ארי: חבר הכנסת כהן, אם אפשר בקצרה רק, כדי שנספיק להקריא.

מאיר כהן: הכי בקצרה שבעולם.

מאיר כהן: גברתי, אני רק רוצה מניסיוני:

מאיר כהן: האם משהו משתנה אחרי שכתבנו את החוק – ואני מברך, אני באמת מברך את הדבר הזה – האם משהו בפיקוח משתנה?

מאיר כהן: האם יהיו יותר מפקחים?

מאיר כהן: זה שם המשחק.

מאיר כהן: מה שחסר כל הזמן – אנחנו כותבים חוקים טובים, אנחנו מתייחסים ללקונות ובנקודת הקצה אנחנו קצת מפספסים את זה עם נושא הפיקוח.

מאיר כהן: אני רוצה לשמוע ברשותך, היושבת-ראש, את משרד הבריאות ואת משרד החינוך.

מירב בן ארי: בוודאי.

מירב בן ארי: פרופ' גרוטו, בבקשה.

<איתמר גרוטו: באמת משרד החינוך חשוב פה כי אנחנו לקחנו ואימצנו מודל שהם מקיימים לגבי נושא של המקומות המפוקחים במסגרת חוק ההזנה.

<איתמר גרוטו: השגנו תקציב ממשרד האוצר ונוסיף תקציב משלנו, איזשהו מאצ'ינג כזה, שבו אנחנו ניקח חברה חיצונית שתעשה את כל הבקרה – החל ממפעל הייצור, דרך ההובלה וכלה בנקודת הקצה שמגישים את האוכל.

<איתמר גרוטו: אותה חברה תדווח לנו ובהתאם לכך נוכל להפעיל את העיצומים שקבועים בחוק או את הסמכויות האחרות.

מאיר כהן: כמה הוקצה לזה אתה יודע?

<איתמר גרוטו: סדר-גודל של כ-3 מיליון שקלים בשנה.

מירב בן ארי: עירית, המפקחים של משרד הבריאות ייכנסו - - -

<עירית ליבנה: לא בריאות.

רחל עזריה: זה שני חוקים שונים.

<נעמי יולס: יש לנו את החוק שלנו, זאת אומרת, פיקוח על מזון במוסדות חינוך.

<נעמי יולס: כמו שעירית אמרה, אנחנו נמצאים בשלב סופי של התקנת התקנות, כלומר, לקראת הנחתן על שולחן ועדת החינוך של הכנסת.

<נעמי יולס: החוק הזה, כמו שעירית אמרה, אנחנו מברכים - - -

מאיר כהן: סליחה שאני ציני, אבל לפני שנתיים, בשיחה של שר הרווחה שאז הייתי, משרד החינוך אמרו לי שהם נמצאים בשלב האוטוטו לגמור את התקנות.

רחל עזריה: אתה זורה מלח על הפצעים, מלח, שמן וסוכר.

מאיר כהן: אני שואל באמת, חלילה.

מאיר כהן: אולי במקום "בשלב הסופי" נשמע תאריך יעד מתי זה יהיה?

<עירית ליבנה: כרגע זה אצל שר הבריאות לאישור סופי.

מאיר כהן: עכשיו זה נמצא אצל שר הבריאות?

<עירית ליבנה: כן.

מאיר כהן: אוקיי.

<נעמי יולס: החוק מחייב התייעצות עם שר הבריאות.

מאיר כהן: להסכמות הגעתם?

<נעמי יולס: להסכמות הגענו, הנוסחים כבר מוכנים.

מירב בן ארי: חבר הכנסת אבו מערוף, גם בקצרה, אם אתה יכול, שנספיק להקריא.

עבדאללה אבו מערוף: כן, בקצרה, כדי שנקרא את החוק.

עבדאללה אבו מערוף: לגבי עניין הפיקוח הכפול שיהיה – גם הפיקוח על האחראית עצמה בצהרון עצמו וגם החברה שתביא את המזון – שהפיקוח יהיה אותו פיקוח.

מירב בן ארי: בסדר גמור.

מירב בן ארי: ברשותכם, אנחנו נעבור להקראה של החוק.

מירב בן ארי: גברתי היועצת המשפטית, בבקשה.

<ורד קירו-זילברמן: אני מקריאה מתוך הנוסח המוצע שעבר פה והוסכם למעט פה ושם.

<ורד קירו-זילברמן: "הצעת חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז–2016 פרק א': הגדרות הגדרות 1.

<ורד קירו-זילברמן: בחוק זה – "ילד" – כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט–1949 ; "צהרון" – מסגרת חינוכית בלתי פורמלית לילדים, המשמשת לשהות יומית של חמישה ילדים או יותר ופועלת לאחר שעות הלימודים או בתקופות של חופשות מהלימודים בבית ספר או בגן ילדים, ומתקיים בה אחד מאלה: (1) מפעיל המסגרת התקשר בחוזה עם רשות מקומית להפעלתה או למתן רשות שימוש במבנה שהקצתה רשות מקומית לשם כך; (2) היא מוכרת על ידי משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים ופועלת בפיקוחו; "הממונה" – מי שמונה בידי השר לפי סעיף 23; "חוק המזון" - חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו–2015 ; "מזון", "רישיון ייצור", "רישיון הובלה", "רישיון עסק" – כהגדרתם בחוק המזון; "מפעיל", צהרון – בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו, לרבות מקים, או מנהל של צהרון או בעלים של צהרון; "ספק מזון" – מי שעוסק במכירה או בהספקה של מזון, בתמורה או שלא בתמורה; "ספק מזון מורשה" – ספק מזון שהוא בעל רישיון ייצור, רישיון הובלה או רישיון עסק תקפים, לפי העניין; "רשות מקומית" – עירייה או מועצה מקומית; "השר" – שר הבריאות.

<ורד קירו-זילברמן: "

מירב בן ארי: עד היום לא הגדירו "צהרון" בחוק?

רחל עזריה: לא, פעם ראשונה.

רחל עזריה: "פרק ב': הספקה של מזון בצהרונים הפעלת צהרון 2.

רחל עזריה: לא יפעיל אדם צהרון ולא יתיר לאחר להפעיל צהרון אלא בהתאם להוראות חוק זה.

רחל עזריה: התקשרות עם ספק מזון 3.

רחל עזריה: לא יתקשר מפעיל בקשר למכירה ולהספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל אלא עם ספק מזון מורשה שהציג בפניו את הרישיון שבידו והצהיר בכתב כי המזון הנמכר או המסופק על ידו לצהרון עומד בדרישות לפי סעיף 5.

רחל עזריה: חובות ספק מזון לצהרון 4.

רחל עזריה: ספק מזון לא ימכור ולא יספק מזון לצהרון, אלא אם כן הוא ספק מזון מורשה ומתקיימות במזון הדרישות לפי סעיף 5.

רחל עזריה: הרכב המזון המאושר למכירה ולהספקה לצהרונים 5.

רחל עזריה: השר, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבע תנאים והוראות לעניין הרכב המזון שאפשר למכור ולספק בצהרונים ולעניין ערכו התזונתי וכמותו, בהתחשב, בין היתר בסוג הצהרון, בצורכי הילדים ובגילם, והכול באופן שיאפשר את זמינות המזון וגיוונו בעלויות סבירות תוך שמירה על בריאות הילדים.

רחל עזריה: פרסום הרכב המזון המסופק בצהרון ופרטי ספק המזון וחובת יידוע 6.

רחל עזריה: (א) מפעיל יפרסם בצהרון, באופן גלוי וזמין לכל, בתחילת כל חודש, פירוט תפריט יומי של המזון המסופק בצהרון; מפעיל יתעד פרסום כאמור וישמור העתק צילומי מכל פרסום; השר רשאי לקבוע הוראות לעניין פרסום כאמור.

רחל עזריה: (ב) מפעיל יביא לידיעת הילדים והוריהם בתחילת כל שנת לימודים ויפרסם בצהרון באופן גלוי וזמין לכל את העניינים האלה: (1) ההוראות והתנאים שנקבעו בחוק זה; השר רשאי לקבוע הוראות לעניין חובת יידוע כאמור; (2) פרטי ספק המזון המורשה עמו התקשר למכירה או להספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל; הוחלף ספק המזון המורשה במהלך שנת הלימודים יפרסם המפעיל את פרטי הספק המורשה החדש באופן כאמור בסעיף קטן זה ללא דיחוי.

רחל עזריה: חובות רשות מקומית 7.

רחל עזריה: התקשרה רשות מקומית עם מפעיל או הקצתה מבנה עבור צהרון, תותנה ההתקשרות או הקצאת המבנה בקיום הוראות חוק זה.

רחל עזריה: חובת דיווח לממונה 8. (א) מפעיל צהרון ימסור לממונה עד 1 בנובמבר של כל שנת לימודים, בדרך שיורה הממונה, דיווח על מכירה או הספקה של מזון בצהרון, לרבות פרטי ספק המזון המורשה עמו התקשר, ופרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5.

רחל עזריה: (ב) רשות מקומית שהתקשרה עם מפעיל צהרון בחוזה להפעלת צהרון ולמתן רשות שימוש במבנה שהקצתה לכך, תעביר לממונה פעם בשנה, בסמוך לתחילת שנת לימודים, דיווח ובו תפרט את מספר הצהרונים עמם התקשרה ופרטיהם, לרבות כתובתם ודרכי התקשרות.

רחל עזריה: הממונה רשאי לקבוע הוראות לעניין דיווח כאמור".

רחל עזריה: – אני רק מזכירה שברשות הוועדה נבקש הסמכה פשוט להכניס פה דיווח דרך מרכז השלטון המקומי.

רחל עזריה: "פרק ג': עיצום כספי עיצום כספי 9.

רחל עזריה: (א) מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום של 6,000 שקלים חדשים ואם הוא תאגיד – כפל הסכום: (1) הפעיל צהרון או התיר לאחר להפעיל צהרון שלא בהתאם להוראות סעיף 2; (2) התקשר בקשר למכירה או להספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל עם ספק מזון שאינו ספק מזון מורשה או בלא שהתקיימו בו התנאים כאמור בסעיף 3, בניגוד להוראות סעיף 3; (3) מכר או סיפק מזון לצהרון בלא שהוא ספק מזון מורשה או בלא שהתקיימו במזון הדרישות לפי סעיף 5, בניגוד להוראות סעיף 4.

רחל עזריה: (ב) מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה בסכום של 1,500 שקלים חדשים ואם הוא תאגיד – כפל הסכום: (1) מפעיל צהרון שלא פרסם בצהרון פירוט תפריט יומי, בניגוד להוראות סעיף 6(א); (2) מפעיל צהרון שלא הביא לידיעת הילדים והוריהם בתחילת שנת לימודים את ההוראות והתנאים שנקבעו בחוק זה ולא פרסם בצהרון את ההוראות והתנאים כאמור באופן גלוי וזמין לכל, בניגוד להוראות סעיף 6(ב)(1); (3) מפעיל צהרון שלא הביא לידיעת הילדים והוריהם בתחילת כל שנת לימודים את פרטי ספק המזון המורשה עמו התקשר ולא פרסם בצהרון את פרטי הספק כאמור באופן גלוי וזמין לכל, בניגוד להוראות סעיף 6(ב)(2).

רחל עזריה: הודעה על כוונת חיוב 10.

רחל עזריה: (א) היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור בסעיף 9 (בפרק זה – המפר) ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי אותו סעיף, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי (בפרק זה – הודעה על כוונת חיוב).

רחל עזריה: (ב) בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה, בין השאר, את אלה: (1) המעשה או המחדל (בפרק זה – המעשה), המהווה את ההפרה; (2) סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו; (3) זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות סעיף 11; (4) הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות סעיף 13, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין הסעיף האמור.

רחל עזריה: זכות טיעון 11.

רחל עזריה: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי סעיף 10 רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני הממונה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה; הממונה רשאי, לבקשת המפר, להאריך את התקופה האמורה בתקופה שלא תעלה על 30 ימים.

רחל עזריה: החלטת הממונה ודרישת תשלום 12.

רחל עזריה: (א) טען המפר את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות סעיף 11, יחליט הממונה, לאחר ששקל את הטענות שנטענו, אם להטיל על המפר עיצום כספי, והוא רשאי להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 14.

רחל עזריה: (ב) החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) – (1) להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו; (2) שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.

רחל עזריה: (ג) בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה את נימוקי החלטתו.

רחל עזריה: (ד) לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות סעיף 11, בתוך התקופות האמורות באותו סעיף, יראו את ההודעה על כוונת החיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

רחל עזריה: הפרה נמשכת והפרה חוזרת 13.

רחל עזריה: (א) בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.

רחל עזריה: (ב) בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 9, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

רחל עזריה: "

אוסאמה סעדי: למה זה שנתיים?

מירב בן ארי: זו התבנית.

<ורד קירו-זילברמן: כן, זו התבנית פחות או יותר.

<ורד קירו-זילברמן: אפשר לשאול את משרד המשפטים, אנחנו לא קבענו את זה.

מירב בן ארי: הערות רק בסוף.

מירב בן ארי: חבר הכנסת סעדי, תודה שהצטרפת אבל בוא נעיר את ההערות בסוף.

<ורד קירו-זילברמן: "סכומים מופחתים 14.

<ורד קירו-זילברמן: (א) הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בסעיף 9, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).

<ורד קירו-זילברמן: (ב) השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בסעיף 9, ובשיעורים שיקבע.

<ורד קירו-זילברמן: סכום מעודכן של העיצום הכספי 15.

<ורד קירו-זילברמן: (א) העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור בסעיף 12(ד) – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 20 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

<ורד קירו-זילברמן: (ב) סכומי העיצום הכספי הקבועים בסעיף 9 יתעדכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<ורד קירו-זילברמן: (ג) הממונה יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

<ורד קירו-זילברמן: המועד לתשלום העיצום הכספי 16.

<ורד קירו-זילברמן: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 12.

<ורד קירו-זילברמן: הפרשי הצמדה וריבית 17.

<ורד קירו-זילברמן: לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א–1961‏ (בפרק זה – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.

<ורד קירו-זילברמן: גבייה 18.

<ורד קירו-זילברמן: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחולו הוראות חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה–1995‏ .

<ורד קירו-זילברמן: עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר 19.

<ורד קירו-זילברמן: על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 9 ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

<ורד קירו-זילברמן: ערעור 20.

<ורד קירו-זילברמן: (א) על דרישת תשלום לפי פרק זה ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שבו נמסרה למפר דרישת התשלום.

<ורד קירו-זילברמן: (ב) אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או שבית המשפט הורה על כך.

<ורד קירו-זילברמן: (ג) החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות פרק זה, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.

<ורד קירו-זילברמן: " אני רק רוצה להזכיר את ההערה של עו"ד שי סומך ממשרד המשפטים לעניין הוספת אפשרות של הממונה לבטל או להשעות רישיון.

<ורד קירו-זילברמן: אני מזכירה את זה כדי שהוועדה תאשר.

עבדאללה אבו מערוף: שיהיה סעיף לבד.

<ורד קירו-זילברמן: נכון, רק שאני לא אשכח אותו.

<ורד קירו-זילברמן: "פרסום 21.

<ורד קירו-זילברמן: (א) הטיל הממונה עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם בציבור את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי: (1) דבר הטלת העיצום הכספי; (2) מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה; (3) סכום העיצום הכספי שהוטל; (4) אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה; (5) פרטים על המפר, הנוגעים לעניין; (6) שמו של המפר – אם הוא תאגיד.

<ורד קירו-זילברמן: (ב) הוגש ערעור לפי סעיף 20, יפרסם הממונה את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.

<ורד קירו-זילברמן: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), הממונה רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.

<ורד קירו-זילברמן: (ד) על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח–1998‏ , וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.

<ורד קירו-זילברמן: שמירת אחריות פלילית 22. (א) תשלום עיצום כספי לפי פרק זה לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות בסעיף 9, המהווה עבירה.

<ורד קירו-זילברמן: (ב) שלח הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.

<ורד קירו-זילברמן: (ג) הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי פרק זה בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב אישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי – יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו.

<ורד קירו-זילברמן: פרק ד': הוראות שונות מינוי ממונה 23.

<ורד קירו-זילברמן: (א) השר ימנה, מבין עובדי משרדו, ממונה לעניין חוק זה.

<ורד קירו-זילברמן: (ב) הודעה על המינוי כאמור בסעיף קטן (א) תפורסם ברשומות.

<ורד קירו-זילברמן: סמכויות מפקחים לפי חוק המזון 24.

<ורד קירו-זילברמן: מפקח שמונה לפי הוראות סעיף 244 לחוק המזון יפקח גם על ביצוע הוראות חוק זה ולשם כך יהיו נתונות לו כל סמכויות הפיקוח מכוח אותו חוק.

<ורד קירו-זילברמן: ביצוע ותקנות 25.

<ורד קירו-זילברמן: השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

<ורד קירו-זילברמן: תחילה ותקנות ראשונות 26.

<ורד קירו-זילברמן: (א) תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים התשע"ח.

<ורד קירו-זילברמן: (ב) תקנות ראשונות לפי סעיף 5 יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת עד ליום ג' בטבת התשע"ז (1 בינואר 2017).

<ורד קירו-זילברמן: "

מירב בן ארי: תודה, גברתי היועצת המשפטית, על הקריאה המהירה.

מירב בן ארי: אגב, גרוטו, אתה רואה שהתקנות כאן מוגבלות בזמן, עד ה-1 בינואר?

מירב בן ארי: אם זה כמו מה שהיה פה עם משרד החינוך, ששר הרווחה הקודם הלין ששנתיים הוא מחכה אז זו נקודה חשובה.

<איתמר גרוטו: זה קצת צפוף לנו, אם היינו יכולים לקבל עוד חודשיים זה יעזור מאוד.

מירב בן ארי: הממונה הזה שהוא מטעמכם, הוא יהיה מישהו מתוך המשרד שהשר ימנה?

<איתמר גרוטו: כן.

מירב בן ארי: מישהו קיים כבר במשרד שיקבל עליו את זה?

<איתמר גרוטו: כן.

מירב בן ארי: לא מישהו חדש?

<איתמר גרוטו: לא.

מירב בן ארי: בבקשה, גברתי, אני רואה שאת רוצה להעיר.

<אביטל בגין: אני אעבור על ההערות לפי סדר הסעיפים: אחד, ההגדרה של הממונה – "מי שמונה בידי השר לפי סעיף 23;" זו העתקה של הממונה מחוק המזון במוסדות החינוך, אבל כיוון שפה זה שר הבריאות ולא שר החינוך אני מציעה להשתמש בממונה לפי חוק המזון שכבר הוקם, זו מערכת שכבר קמה ויכולה - - -

מירב בן ארי: אבל זה בדיוק מה ששאלתי עכשיו את גרוטו.

<אביטל בגין: אבל זה לא בנוסח.

<איתמר גרוטו: אנחנו יכולים להחליט שזה ממונה אחר.

<ורד קירו-זילברמן: אני לא חושבת שזה מה שהם רוצים.

<אביטל בגין: אתם לא רוצים שזה יהיה אותו ממונה?

<איתמר גרוטו: לא, לא בהכרח, יכול להיות שזה יהיה ממונה לצורך העניין של תחום התזונה.

<אביטל בגין: אז בסעיף 23 אני רק מבקשת אז שזה יהיה עובד בכיר של המשרד ולא כל עובד.

<איתמר גרוטו: ברור.

מירב בן ארי: "השר ימנה מבין עובדי משרדו" – את רוצה "מבין בכירי משרדו"?

<אביטל בגין: אחר כך אפשר לפתור את זה בניסוח אבל העובד צריך להיות עובד בכיר.

מירב בן ארי: זה נהוג לרשום בכיר?

<אביטל בגין: לרוב הפראזה כתובה הפוך כך שזה "עובד בכיר במשרד ימונה על ידי המנכ"ל", לא זוכרת מה הניסוח, אפשר לפתור את זה אחר כך.

מירב בן ארי: במקרה שאלתי אותו לפני ששאלת מי זה בדיוק המינוי.

<איתמר גרוטו: ברור לנו שזה יהיה אדם בכיר.

<אביטל בגין: צריך לכתוב, בחוקים האחרים זה מופיע.

מירב בן ארי: אוקיי, אני משאירה כאן למשרד הבריאות, אני נותנת להם וסומכת עליהם שזה יהיה אדם בכיר.

מירב בן ארי: אני חושבת שגם אם לא נציין "בכיר" זה יגיע בדמות בכירה מהמשרד, נראה לי שזה חשוב להם לא פחות.

מירב בן ארי: בוא נמשיך הלאה.

<אביטל בגין: הגדרת מפעיל של הצהרון – אנחנו חושבים שמנהל של צהרון או בעלים של הצהרון מבטא את מה שהמציעה רוצה, כרגע ההגדרה כל כך רחבה שהיא תופסת מצד אחד גם את הרשות המקומית, שאחר כך יש לגביה הוראה ספציפית, לא כמפעילה בפועל אלא כמי שבוחרת מישהו אחר, וגם תופס פה את העובדים של מנהלי הצהרון, שגם אותם אנחנו לא רוצים לתפוס.

<אביטל בגין: לכן אני מציעה "מנהל של הצהרון או בעלים".

מירב בן ארי: זאת אומרת, זה שכתוב "בין באמצעות מי מטעמו" רחב לך מדי?

<אביטל בגין: כן, וגם ה"מקים".

<אביטל בגין: אם אני מבינה נכון, הרצון הוא להתייחס למנהל או לבעלים של הצהרון.

מירב בן ארי: תגידו, למה לא הגדרתם בעצם שמפעיל צהרון זה מנהל או בעלים?

מירב בן ארי: למה הרחבתם?

מירב בן ארי: יש בזה משהו.

<ורד קירו-זילברמן: אני רק רוצה לשאול את מרכז השלטון המקומי: לצורך העניין, כשאתם מתקשרים עם מפעיל או מקצים, האם זה נכנס לבעלים של צהרון?

מירב בן ארי: או מנהל של צהרון.

<ורד קירו-זילברמן: לא, הם לא מנהלים, כי הרשות המקומית היא זאת שמקצה את המבנה או זאת שלמעשה מקשרת.

מירב בן ארי: אבל היא צודקת, כי ברגע שאתה כותב מפעיל "בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו", זה אומר שההגדרה מאוד רחבה.

מירב בן ארי: למה לא הגדרתם פשוט מנהל ובעלים?

<חיים הלפרין: זה פוטר רשת.

<חיים הלפרין: זה פשוט פוטר רשת, כמו שאני מבין את החוק.

<חיים הלפרין: אם יש רשת של כמה צהרונים אז "מי מטעמו" - - -

<ורד קירו-זילברמן: הכוונה היתה להכניס באמת את כל האופציות להתקשרויות עם מפעילי צהרונים.

מירב בן ארי: אבל, חיים, אם הוא מטעמו של הבעלים אז הוא מנהל של הצהרון.

רחל עזריה: אין דרך אחת שבה זה מנוהל.

<אביטל בגין: אפשרות אחרת בעיני היא בכלל לא להגדיר – מפעיל צהרון הוא שמפעיל את הצהרון, להניח למציאות - - -

רחל עזריה: אין לנו הגדרה חוקית של מפעיל – שתי הנשים שנמצאות בצהרון הן מנהלות הצהרון?

<אביטל בגין: יש מישהו נוסף להן?

רחל עזריה: יש, אבל הוא מנהל את הרשת של הצהרונים, הוא לא מנהל את הצהרון.

<אביטל בגין: אבל אל מי נכון לגשת?

רחל עזריה: ברור שלמי שמעליהם.

<אסנת חיטרון: אז כאן זה כולל גם אותן.

<אביטל בגין: כאן זה כולל אותן, זה עושה ההפך.

מירב בן ארי: תגידי, אני חייבת לשאול משהו בגלל שכבר ניהלתי כמה דיונים על חקיקה – איפה הייתם בהכנה לקריאה ראשונה?

מירב בן ארי: הרי זה לא חדש.

<אביטל בגין: זה לא חדש, זו טעות שאני מתנצלת עליה של משרד המשפטים, על הפער בין ההערות שהועברו ובשל טעות לא הגיעו - - -

מירב בן ארי: שלא הועברו בזמן.

<אביטל בגין: לא, הועברו הערות בשלב עוד של ועדת שרים ובשל טעות של משרד המשפטים, שאני מתנצלת עליה, הן לא הגיעו לוועדה.

מירב בן ארי: כי אני כבר חשבתי שהתבלבלתי וזה בהכנה לקריאה ראשונה, אבל זו הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

רחל עזריה: זו קריאה שנייה שלישית, אנחנו כבר בישורת האחרונה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, כמובן שאנחנו מברכים על הצעת החוק הזאת, באמת כל הכבוד לחברתי רחל עזריה על החוק הזה, שהוא באמת נוגע לכל ילד מהילדים שלנו.

אוסאמה סעדי: אני רק מזכיר לכולנו שבכפר ג'סר א-זרקא, בשבוע שעבר, היתה שביתה כללית, של כל היישוב, בגלל איכות המזון – שחבל שאני אדבר עליו, ממש זוועתי.

אוסאמה סעדי: ועד ההורים החזירו את המזון הזה שאפילו החיות, חברי עבדאללה אבו מערוף, לא אוכלות את האוכל הזה ומביאים את זה לילדים שלנו.

מירב בן ארי: חיים, אתה מכיר את זה?

אוסאמה סעדי: כן, היתה שביתה ואפילו משרד החינוך התערב בעניין הזה.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שאני שמחה שאנחנו מגיעים למצב שלהורים כל כך אכפת מהאוכל, זה חשוב.

רחל עזריה: זה, אגב, מה שקרה בירושלים, זה הניע את התהליך וזה אומר שהחוק הזה הוא חשוב.

עבדאללה אבו מערוף: גם יש כאן משקל שההורים יראו ויפקחו - - -

מירב בן ארי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, קודם כל, הנושא שהעלית עכשיו הוא נושא חשוב, אני מציעה שתיפגש בנושא עם חיים הלפרין ופרופ' גרוטו.

אוסאמה סעדי: כן, בהחלט.

מירב בן ארי: אבל אנחנו בהכנה לקריאה שנייה שלישית.

אוסאמה סעדי: לכן יש כמה הערות לגופו.

אוסאמה סעדי: בסעיף 5 - - -

מירב בן ארי: אנחנו בהגדרות, כשנגיע לסעיף 5 נדון בו.

מירב בן ארי: עכשיו יש לי בעיה עם ההגדרות, אני מתקדמת ואז תעיר את הערותיך.

אוסאמה סעדי: זה קשור להגדרות.

אוסאמה סעדי: אני חושב שיש חסר מרכזי פה כשאנחנו מדברים על איכות המזון, בסעיף 5 מדברים ששר הבריאות – לא יודע מה קשור שר האוצר אבל נניח - - -

עבדאללה אבו מערוף: שהמזון לא יהיה יקר.

אוסאמה סעדי: מדברים על הרכב המזון, על הערכים והכמות, אבל איפה האיכות?

אוסאמה סעדי: נגיד שאני מביא את הכמות ואת הגיוון, אבל האיכות שלו היא ירודה?

רחל עזריה: אבל זה החוק – החוק הוא האיכות.

אוסאמה סעדי: אבל איפה?

אוסאמה סעדי: אני מדבר על ההגדרה.

אוסאמה סעדי: כמות וגיוון – אני יכול להביא את הכמות ואת הגיוון אבל האיכות היא ירודה.

<איתמר גרוטו: מה זה "איכות ירודה"?

אוסאמה סעדי: שהוא פג תוקף או - - -

רחל עזריה: לא, הוא לא יקבל את הרישיון.

אוסאמה סעדי: אבל אני מדבר על הגדרה: "יקבע תנאים והוראות לעניין הרכב המזון" – הרכב – "ולעניין ערכו התזונתי וכמותו".

אוסאמה סעדי: אני אומר דבר בסיסי - - -

רחל עזריה: הנה, אבל יש לך ספק מזון מורשה, אתה לא יכול להביא אוכל פג תוקף.

אוסאמה סעדי: ספק מזון מורשה – אנחנו יודעים שמביאים מזון והוא מורשה אבל עד שזה מגיע – את יודעת מה?

אוסאמה סעדי: כשנותנים לקבלן בצפון שיחלק לאזור גסר א-זרקא והוא צריך לעבור 100-150 ק"מ להביא את האוכל המוכן הזה אז אני לא יודע באיזה תנאים זה יגיע.

אוסאמה סעדי: אז נכון שהרכב ובכמות הכול בסדר, אבל כשהוא יגיע זה מקולקל.

<איתמר גרוטו: בשביל זה אנחנו לא צריכים את החוק הזה, זה קיים היום בחוק המזון הרגיל.

אוסאמה סעדי: דבר שני, אני חושב שמה שאמרה היועצת המשפטית – אני לא אסתפק ב-1,500 שקל ובקנס.

אוסאמה סעדי: אני חושב שאם יש הפרה מתמשכת צריך לבוא ולבטל, לשלול לו את הרישיון.

מירב בן ארי: זה מה ששי סומך ממשרד המשפטים הוסיף, לא היית בזמן שהוא העיר את זה אבל אנחנו מוסיפים את זה.

רחל עזריה: זה נוסף, אנחנו מוסיפים את זה לחוק.

אוסאמה סעדי: בסכומים מופחתים, סעיף 14 – אני חושב שלא צריך לחכות לתקנות ולכל הדברים האלה, אני חושב שצריך להיות שהממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי פחות מהסכומים המקסימליים אלא בנסיבות מיוחדות ועקב תנאים שרשומים.

<ורד קירו-זילברמן: הוויכוח הזה לא אתנו, זה ויכוח עם משרד המשפטים.

אוסאמה סעדי: רחל, עד שנגיע לתקנות ועד שיעשו תקנות – לא צריך תקנות בשביל זה.

רחל עזריה: משרד המשפטים לא מוכנים לזה.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר גם למשרד המשפטים, אנחנו שמים סעיף - - -

רחל עזריה: אנחנו במפלגה שלך בסיפור הזה.

אוסאמה סעדי: אני יודע, לכן אני אומר.

אוסאמה סעדי: וכמובן שאנחנו תומכים בחוק הזה.

מירב בן ארי: שי, רצית להעיר משהו?

<שי סומך: יש לי הצעה לגבי ההגדרה של מפעיל צהרון, אפשר לכתוב שם אחד מאלה: אחד, מנהל הצהרון - - -

מירב בן ארי: בסדר, הגענו להסכמה, שתדע, שזה יהיה "מפעיל צהרון, בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו".

<ורד קירו-זילברמן: ואז זה מוריד לנו כפילויות וזה מאפשר לנו להתמקד באמת בפרסונה שבתוך - - -

<שי סומך: אוקיי, יש לי הערה לסעיף 21.

מירב בן ארי: אז חכה שנייה, כשנגיע לסעיף 21 נחזור אליך, שי.

מירב בן ארי: תמשיכי, בבקשה.

<אביטל בגין: סעיף 2, הפעלת צהרון – אני מציעה למחוק את הסעיף כיוון שהוא אומר שני דברים: דבר אחד לא נכון, שהצהרון לא יפעל אלא בהתאם להוראות חוק זה וזה לא נכון כי יש כל מיני הוראות אחרות שחלות על הצהרון; והדבר השני זה שהוא אומר לו לפעול לפי הוראות החוק ואת זה לא צריך להגיד, החוק מחייב אותו לפעול לפי הוראות החוק.

<ורד קירו-זילברמן: מבחינתי זה לא קריטי.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: הלאה, תמשיכי.

<אביטל בגין: לסעיף 4 אותה הערה.

<אביטל בגין: סעיף 4, על אותו עיקרון, למעשה יוצר כפל על סעיף 5.

<אביטל בגין: אנחנו רוצים להגיד שספק מזון לא ימכור ולא יספק מזון אלא לפי הוראות סעיף 5, ולכן לא צריך את סעיף 4 שרק אומר שהוא שספק מזון מורשה, וזה ממילא חובה שחלה עליו לפי חוק המזון, לא צריך להגיד אותה שוב פה.

<ורד קירו-זילברמן: לא, זה לא בהכרח, אביטל, בגלל שפה זו פעם ראשונה שמוזכרת איזושהי רגולציה על צהרונים ואנחנו אומרים: דע לך, מפעיל צהרון, שעד היום אף אחד לא פיקח עליך, אתה צריך קודם כל להתקשר עם ספק מזון מורשה ואחר כך אתה צריך להתקשר אתו והוא צריך להצהיר וכו' וכו'.

<אביטל בגין: אבל זה סעיף שמתייחס לספק ולא מתייחס למפעיל הצהרון.

<אביטל בגין: סעיף 4 אומר "ספק מזון".

<ורד קירו-זילברמן: ספק מזון, נכון, ואז: מפעיל צהרון לא יתקשר עם ספק מזון - - -

<אביטל בגין: זה בסדר, לא הערתי לסעיף של הצהרון.

<אביטל בגין: על הספק, החובות כשאת מדברת עם הספק – השיחה של הרגולטור אתו נעשית דרך חוק המזון כבר.

<ורד קירו-זילברמן: את מסכימה אתה, מרינה, או אתי?

<ורד קירו-זילברמן: משרד הבריאות מסכים אתי, שכן צריך להגיד שספק מזון צריך לדעת שלצהרונים הוא צריך להיות ספק מזון מורשה היות ואנחנו לא שמים "רישיון פלוס".

מירב בן ארי: אני מתקדמת.

מירב בן ארי: זה בסדר, מקובלת עלי העמדה של משרד הבריאות, זה גם לא כזה קריטי אז תמשיכי.

<אביטל בגין: בסעיף 8(א) כתוב "פרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5".

<אביטל בגין: אני חושבת שהדרישה פה לא ברורה והאפשרות היא: או להבהיר פה מה אנחנו רוצים – אם אתם רוצים להגיד "תפריט המזון", מה זה אומר, פרטים – או להסמיך לקבוע פרטים כפי שייקבע השר בהמשך.

<ורד קירו-זילברמן: לא, הכוונה היתה "פרטים לעניין עמידת המזון" בתקנות, שיהיה ברור שהוא עומד בתנאים שכתוב.

<אביטל בגין: אז הוא צריך להצהיר?

<ורד קירו-זילברמן: הוא צריך לדווח.

<אביטל בגין: מה הוא צריך לדווח אבל?

<ורד קירו-זילברמן: "מפעיל צהרון ימסור לממונה דיווח על מכירה, לרבות פרטי ספק ופרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5".

מירב בן ארי: מה הבעיה עם זה?

<ורד קירו-זילברמן: זאת אומרת שהוא צריך להגיד: אני קיבלתי את המזון, המזון עומד בתנאים של ההוראות וכו' וכו'.

<ורד קירו-זילברמן: אני פשוט לא כל כך הבנתי מה מפריע לך פה.

<אביטל בגין: אני עכשיו המפעיל ואני קוראת שאני צריכה לדווח פרטים לעניין עמידת המזון, אני צריכה למלא את הטופס הזה שאני שולחת למשרד הבריאות, אני לא יודעת מה אני צריכה לדווח.

<אביטל בגין: אני צריכה לדווח שאכלתי אותם ב-10 ק"ג פסטה, או שאני צריכה להגיד: הפסטה עמדה בתנאי הוראות החוק?

<אביטל בגין: מה רוצים ממנו?

<אביטל בגין: זה פשוט לא ברור.

מירב בן ארי: מה שצריך בעצם לדווח לממונה לא ברור לך בחקיקה הזאת?

<אביטל בגין: הסיפה לא ברורה.

מירב בן ארי: מכירה – ברור, הספקה – ברור, פרטי ספק המזון – ברור, עמידת המזון – לא ברור?

<אביטל בגין: פרטים לעניין עמידת המזון, מה רוצים שהוא ידווח.

מירב בן ארי: כן, תורידי את זה.

<ורד קירו-זילברמן: בסדר.

מירב בן ארי: בסדר, זה מקובל עלי.

מירב בן ארי: תמשיכי.

<אביטל בגין: ובסעיף 9 צריך לערוך את ההתאמות בהתאם להערות שהערתי קודם.

מירב בן ארי: בואי נעשה את זה ביחד: סעיף 1 – יורד.

<אביטל בגין: סעיף 1 – יורד; סעיף 2 – בסדר; סעיף 3 – אתם ביקשתם להשאיר אז אין לי מה להגיד.

<אביטל בגין: זהו.

מירב בן ארי: אין עוד ההערות?

מירב בן ארי: רק פעם הבאה להתעורר בזמן.

רחל עזריה: הסיפור הוא שיש לנו דד-ליין, יש לנו תחילת שנת לימודים ב-1 בספטמבר – שקודם נגזר מתי יוצאים המכרזים לצהרונים, שקודם נגזר מתי יהיו התקנות של משרד הבריאות, מה צריך להיות באוכל שצריך להגיע למכרזים בצהרונים.

<אביטל בגין: אני מבינה ולכן ההערות נוסחו כך שהן לא - - -

רחל עזריה: בסדר, תודה.

<ורד קירו-זילברמן: אני רק אסכם מעבר למה שהוקרא והשינויים שהוסכמו: ההגדרה של "מפעיל צהרון" תישאר "בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו"; סעיף 2 יימחק; הסיפה של סעיף 8 "ופרטים לעניין עמידת המזון בתנאי סעיף 5" יימחקו; סעיף 9(1) יימחק; אנחנו נוסיף עוד הוראה לעניין העברת הנתונים על ידי מרכז השלטון המקומי כשהחובה תהיה על רשויות מקומיות; ונוסיף עוד הוראה לגבי ספק מזון שלא עומד בהוראות התקנות והוראות החוק הזה, שאפשר יהיה להטיל עליו סנקציות כמו בחוק המזון.

מירב בן ארי: שי רצה להעיר על סעיף 21, נכון?

<שי סומך: נכון.

<שי סומך: צריך להתאים אותו להוראה החדשה שתיווסף, חובת הפרסום, צריך להיות גם לגבי שלילת רישיון והגבלת רישיון.

<אביטל בגין: ממש לא כדאי לערבב, זה סעיף גנרי שיש אותו בכל החקיקה, הוא מתייחס רק לעיצומים הכספיים במטרה ליצור שקיפות.

<אביטל בגין: אפשר שהממונה יפרסם בכל מקרה בנפרד, שהמשרד יפרסם, את מי שאין לו שלילת רישיון.

<אביטל בגין: זה באמת בניהול פנימי של איך הדברים עוברים, זו לא לאותה מטרה.

<שי סומך: אז יהיה סעיף נפרד.

<ורד קירו-זילברמן: אז יהיה סעיף נפרד, איתמר?

<ורד קירו-זילברמן: מוסכם עליכם שאתם תפרסמו ברגע שנשלל אישור מספק מזון לספק לצהרונים?

<ורד קירו-זילברמן: אתם תפרסמו את זה?

<איתמר גרוטו: כן, פרסום באתר האינטרנט שלנו.

מירב בן ארי: האם יש פה מישהו שיושב ונגזלה ממנו זכות הדיבור?

מירב בן ארי: יופי.

מירב בן ארי: ובכן, אנחנו עוברים להצבעה על החוק עם השינויים שעשינו כאן.

מירב בן ארי: לפני ההצעה אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן, לכל המשרדים, משרד הבריאות, אוצר, חינוך, שלטון מקומי, משרד המשפטים כמובן – רק בבקשה פעם הבאה בזמן – כמובן, משרד הרווחה, היועצת המשפטית של הוועדה, יו"ר הוועדה, שלא נמצא כאן, וכמובן כל צוות הוועדה שמלווה.

מירב בן ארי: תודה לוועד ההורים, זה מאוד חשוב שהגעתם ול"לקט ישראל", שתמשיך לתמוך.

מירב בן ארי: אני מודה לכם.

מירב בן ארי: אנחנו עוברים להצבעה.

מירב בן ארי: מי בעד החוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז–2016, כפי שהוקרא עם כל השינויים?

מירב בן ארי: מי נגד?

מירב בן ארי: בעד – פה אחד

מירב בן ארי: החוק עבר.

מירב בן ארי: אני רואה שסיעת כולנו פה בהרכב מלא.

רחל עזריה: תודה רבה לכולם.

מירב בן ארי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.