ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 125, 2016-07-11 10:00

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו שולחים ברכת רפואה שלמה למנהלת הוועדה, דנה שושני, היא לא הרגישה טוב והיא חסרה לנו היום פה.

אברהם נגוסה: איתי פה נמצאת חברת הכנסת יוליה מלינובסקי חברת הוועדה ונציגי משרדים שונים.

אברהם נגוסה: יש לנו את מנהל ערוץ 140 IETV של השידור באמהרית ובטיגרית, מר פאסיל נאגסה.

אברהם נגוסה: לגבי ערוץ 9, הייתה תקלה אז הנציג לא יגיע אבל אני מקווה שמרשות השידור הגיעו.

אברהם נגוסה: נושא הדיון שלנו היום הוא, היערכות פיקוד העורף לחירום – התאמתה לעולים חדשים.

אברהם נגוסה: אמנם אין מקרה חירום, אבל אנחנו לא צריכים לשבת בשקט ולחכות ואנחנו רוצים לראות את ההיערכות בנושא הזה.

אברהם נגוסה: מה שחשוב לנו זה לשמוע, כי בשעות האלו הדרך היחידה לאזרחי ישראל להגן על חייהם ולא לספוג פגיעה, היא לפעול על פי הנחיות פיקוד העורף.

אברהם נגוסה: בין אם באמצעות האזנה לרדיו או צפייה בטלוויזיה, שם מפורסמות בזמן אמת הודעות על אזעקות בישובים שונים.

אברהם נגוסה: כל המידע החשוב ומציל החיים הזה, אינו זמין לאוכלוסיית העולים החדשים וגם לא לוותיקים שאינם דוברי עברית.

אברהם נגוסה: מדובר באוכלוסייה רחבה שכוללת את העולים הקשישים, שגם לאחר שנים רבות בארץ אינם דוברים עברית.

אברהם נגוסה: גם אם רדיו רק"ע משדר את המידע בזמן אמת, יש לקחת בחשבון ששידורי השפות מתקיימים רק בשעות מסוימות ובשעות שלא מתקיימים שידורי השפות, העולים לא מקבלים התראות בזמן אמת במקרי חרום.

אברהם נגוסה: יש למצוא דרך, שהעולים יקבלו את המידע בזמן אמת באמצעות אפליקציה דיגיטלית בטלפונים חכמים ובאינטרנט.

אברהם נגוסה: ערוץ 9 שנצפה ע"י שיעור ניכר של עולים דוברי רוסית, אינו משדר בזמן אמת בשל חוסר תקציב, כך שהמידע החשוב לא מגיע לצופים רבים.

אברהם נגוסה: לצערנו, נבצר מנציגי הערוץ להגיע לישיבה.

אברהם נגוסה: נמצאים אתנו נציגי ערוץ IETV שמשדר בשפות אמהרית וטיגרית בו צופה חלק ניכר של עולי אתיופיה.

אברהם נגוסה: חשוב מאד להזכיר שלמרבה הצער אנחנו יודעים שלעולים הקשישים מאתיופיה ומרוסיה ובהם מדינות חבר העמים לשעבר, שאינם דוברים עברית, אין אינטרנט ולצערי גם לא פלאפון דור שלישי, ולכן לא ניתן להם כל פתרון אלא דרך הערוצים הללו.

אברהם נגוסה: אני מבקש לשמוע בנושא הזה איך אנחנו נערכים לכל מקרה.

אברהם נגוסה: אנחנו חיים באזור לא כל כך יציב, סביבנו הרבה אקשן ולכן חשוב מאד להיות מוכנים.

אברהם נגוסה: הוועדה רוצה לשמוע על ההיערכות של כל הגורמים בנושא הזה ואנחנו רוצים לשמוע קודם כל ממשרד הביטחון.

אברהם נגוסה: יש גם נציגי משרד ביטחון פנים, יש נציגי תקשורת.

אברהם נגוסה: אני רואה שמר שמעון אלקבץ נמצא פה, סמנכ"ל רדיו בתאגיד וזה מאד חשוב לשמוע מהם.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע מנציגת משרד הביטחון, בבקשה.

<שירן שמחי: שמי שירן שמחי, אני ראש ענף הסברה בפיקוד העורף.

<שירן שמחי: אני אציג את היערכות פיקוד העורף להנחיה, למגזרים ולשפות.

<שירן שמחי: אני אתייחס קודם כל לדברים שאנחנו עושים בשגרה כי פיקוד העורף כמו שאמרת, לא ממתין לשעת חירום כדי להנחות את האוכלוסייה.

<שירן שמחי: אנחנו מנחים ואנחנו מדריכים את האוכלוסייה בשעת שיגרה, תוך כדי חירום וכמובן אחרי.

<שירן שמחי: מבחינת פיקוד העורף בהנחיית אוכלוסייה בשגרה, פיקוד העורף מבצע מסעי הסברה וקמפיינים במהלכה של כל שנה, כאשר כל קמפיין נערך על פי צורך.

<שירן שמחי: השנה למשל התקיימו כבר שני קמפיינים, אחד במרץ ואחד בסוף יוני.

<שירן שמחי: כשהורגשה רעידת אדמה במדינת ישראל, יצאנו בקמפיין רעידת אדמה וכשהיה צורך אז ידענו לצאת בשיתוף המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל בקמפיין מזג אויר סוער.

<שירן שמחי: אנחנו מעבירים את מסע ההסברה והקמפיינים בכל השפות.

<שירן שמחי: בשפה העברית, מותאם למגזר החרדי וכן מתורגם ומועבר בפלטפורמות המתאימות באמצעי התקשורת המתאימים בערבית, ברוסית ובאמהרית.

<שירן שמחי: כשאני אומרת פלטפורמות מתאימות אני מתייחסת גם לטלוויזיה גם לאינטרנט וגם לרדיו.

<שירן שמחי: במידת הצורך אנחנו גם פורסים פשקווילים, כרזות קיר, במגזר החרדי.

<שירן שמחי: בנוסף, אנחנו מדריכים בבתי הספר את התלמידים כמעט בכל שכבת גיל.

<שירן שמחי: בשכבה ה' על ידי מדריכים של פיקוד העורף.

<שירן שמחי: זה נקרא שבוע חינוך לחירום בשיתוף משרד החינוך לכל תרחישי החירום, לכל מצבי החירום ועל ידי הדרכה שמועברת למחנכים בכיתות ב', ג', ז', ט' ו-י"א.

<שירן שמחי: מבחינת הדרכת אוכלוסייה למבוגרים, אנחנו מדריכים כל גוף, אם הוא פרטי, או ציבורי או מוסדי כזה או אחר, הרוצה לקבל מידע.

<שירן שמחי: זה יכול להיות בנושא מלחמה, או רעידת אדמה או חומרים מסוכנים וזה ניתן בעברית, בערבית וברוסית.

<שירן שמחי: אלו שפות שאנחנו יודעים להעביר בהן ללא תיווך, כאשר בשפות נוספות שנדרשות לתיווך יש מתרגם צמוד למדריכה.

<שירן שמחי: זה תלוי במדריכות ובשפות הקיימות.

<שירן שמחי: מבחינת עלוני הסברה, עוד אמצעי שאתו אנחנו יכולים להעביר את המידע גם בשגרה וגם בחירום, יש היום עלוני הסברה בשפות: עברית, ערבית, רוסית, אנגלית וצרפתית, שזו דרישה חדשה שעלתה ממשרד הקליטה והן גם מותאמות נגישות לשונית לאוכלוסייה עם צרכים מיוחדים.

<שירן שמחי: בחירום, עלוני ההסברה שמכילים הנחיות מצילות חיים מתורגמים לכל שפה.

<שירן שמחי: למשל, במהלך מבצע "צוק איתן" העלונים תורגמו לגרמנית, לסינית, לתאית, לספרדית וליידיש.

<שירן שמחי: בעצם, לכל צורך אנחנו יודעים לתרגם את זה במהירות ולהפיק את זה החוצה.

<שירן שמחי: מבחינת פלטפורמות נוספות, לפיקוד העורף יש מרכז מידע ארצי בטלפון 104, הפועל 24 שעות ביממה לאורך 7 ימים בשבוע.

<שירן שמחי: הוא ללא עלות, מעין מוקד חירום חינמי ואנחנו יודעים לתת מענה בכלל השפות.

<שירן שמחי: מבחינת הנגשת אות, התייחסת לזה בהיבט של התראה בטלוויזיה, אנחנו נותנים התראה בטלוויזיה בכלל הערוצים המרכזיים, כולל ערוץ 9.

<שירן שמחי: רק עם הירי האחרון שהיה בשדרות ההפעלה עבדה בערוץ 9.

<שירן שמחי: אנחנו לא מכירים בעיות עם הערוץ וממש לפני חודש או חודשיים, פעלה התראה חדשה בערוץ 140.

<שירן שמחי: אותו הדבר לגבי התחנות הרדיו הארציות, בכלל תחנות הרדיו האזוריות ובחלק מאתרי האינטרנט.

<שירן שמחי: הייתה פה התייחסות לרדיו רק"ע.

<שירן שמחי: כאשר אנו נותנים התראה ברדיו בשפות, זה נעשה בשפה הרוסית ובשפה הערבית וברדיו רק"ע בגלל שזה בכל השפות.

<שירן שמחי: כל עוד אין ערוץ רדיו כמו רדיו רק"ע שנותן ברוסית או רדיו א-שמס שנותן בערבית, אם יש צורך ויש תדר כזה שנותן בשפה נוספת, אנחנו יודעים להתחבר ולפרוס בשפה הרלבנטית.

<שירן שמחי: יש את אתר פיקוד העורף עם אפליקציה שכוללת גם מידע, גם הנחיות וגם קבלת התראה.

<שירן שמחי: האתר הוא בעל תו נגישות, הניתן בארבע שפות: עברית, ערבית, רוסית ואנגלית וכך גם האפליקציה.

<שירן שמחי: ערוץ פיקוד העורף ביוטיוב, מכיל סרטוני הסברה מדובבים ומתורגמים לכלל תרחישי החירום, גם הוא נגיש בחמש שפות: עברית, ערבית, רוסית, אנגלית ואמהרית.

<שירן שמחי: פלטפורמה נוספת שקיימת היא, מסבירים של פיקוד העורף היושבים באמצעי התקשורת ומעבירים את ההנחיות.

<שירן שמחי: יש לנו מסבירים בכלל ערוצי התקשורת, ערוץ 2, ערוץ 10, ערוץ 1, יש לנו מסביר קבוע ברוסית בערוץ 9, מסביר קבוע בערוץ 140, מסביר קבוע בערבית, מסבירה לילדים ובעצם אנחנו מרושתים עם 11 מסבירים קבועים בכלל אמצעי התקשורת הארציים ועוד שמונה עשר בתחנות הרדיו.

<שירן שמחי: פיקוד העורף עובד בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, כדי שגם ברשות המקומית יעבירו את ההנחיות בהתאם לצרכי התושבים ובהתאם לשפות המדוברות בגזרת הרשות.

<שירן שמחי: יש גם שיתוף פעולה עם משרד העלייה והקליטה, אם זה בחירום אז הצבת מדריך אוכלוסייה בנתב"ג ונמצא גם נציג קבוע בכל ועדות פיקוד העורף, אם זה בפורום אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, ועדת טיפול לחוסן אוכלוסייה ובוועדה לגיבוש הנחיות.

<שירן שמחי: אנו פועלים ביחד עם משרד העלייה והקליטה, להכשרת מרכז מידע וכרגע עובדים על פרויקט של הדרכות האגף לשעת חירום בשפה הרוסית במרכזי קליטה.

<שירן שמחי: כל עוד יש דרישה אנחנו עושים את זה, עשינו את זה גם במתקן קליטה באיבים ואנחנו יודעים לבצע את זה לכל דורש כמו שציינתי.

<שירן שמחי: יש עוד יוזמה של משרד הקליטה שנמצאת בבחינה, הקרנת סרטון במטוסי עולים, אני בטוחה שהם יידעו להתייחס לזה.

<שירן שמחי: לגבי ערוץ 9 התייחסתי, אין שום פער מבחינת התראה.

<שירן שמחי: ערוץ IETV אני מניחה שזה ערוץ 140, גם שם אין פער.

<שירן שמחי: בשפות נוספות ברדיו, כמו שהתייחסתי, בגלל שכפי שציינת רדיו רק"ע הוא בכל השפות, לא ניתן כרגע לפרוס בשפה ספציפית ברדיו.

<שמעון אלקבץ: התראות יש בזמן אמת?

<שירן שמחי: כן.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם משרדים אחרים כמו קליטה ורווחה ונשמע את נציג ארגוני העולים, אני מבין שהסמנכ"ל של רשות השידור צריך לצאת מוקדם אז בבקשה, מר שמעון אִלְקבץ.

<שמעון אלקבץ: אני מזכיר לאדוני שאני משמש כיום כעורך ראשי וכמנהל "קול ישראל" ברשות השידור בפירוק עד ליום התחילה ובמסגרת התפקיד הזה נמצאים אתי גם מנחם גרנית, שהוא מנהל חטיבת הביצוע ואחראי על היישום של כל מה שקשור לעבודה בין היתר מול פיקוד העורף על המוכנות שלנו גם בתחנות הרדיו, ואלגרה אמדו שהיא מנהלת השפות ברשות השידור.

<שמעון אלקבץ: היא גם זו שנבחרה לשמש כמנהלת השפות בתאגיד השידור הישראלי החדש.

<שמעון אלקבץ: נמצא גם לי-אור אברבך שהוא עובד לצדי בתאגיד הישראלי החדש, כמנהל התוכן של חטיבת הרדיו, וכמנהל השידורים בשפה הרוסית - - -

יוליה מלינובסקי: סליחה, סליחה, מה זאת אומרת מנהל השידורים בשפה הרוסית?

יוליה מלינובסקי: היה על זה דיון ואמרת משהו שאני רוצה להבין.

יוליה מלינובסקי: מה זה מנהל השידור בשפה הרוסית?

יוליה מלינובסקי: תסביר לי.

<שמעון אלקבץ: לי-אור אברבך כיום מנהל את השידורים בשפה הרוסית בתאגיד השידור הישראלי החדש.

יוליה מלינובסקי: הוא מנהל רדיו רק"ע?

<שמעון אלקבץ: הוא לא מנהל רדיו רק"ע, משום שרדיו רק"ע מחולק גם לשפות שאותן מנהלת גברת אלגרה אמדו ויש את השידורים בשפה הרוסית.

יוליה מלינובסקי: שידורים בשפה הרוסית ברדיו רק"ע זה רדיו, אין משהו אחר.

יוליה מלינובסקי: יש רק ערוץ אחד בשפה הרוסית.

יוליה מלינובסקי: אין משהו אחר.

<שמעון אלקבץ: נכון אבל זה בדיוק מה שאני אומר - - -

יוליה מלינובסקי: רגע, אדוני, שאלה.

יוליה מלינובסקי: לי-אור אברבך, האם בעתיד בכוונתך למנות אותו למנהל רדיו רק"ע או לא?

<שמעון אלקבץ: הוא כבר מונה כמנהל רדיו רק"ע.

יוליה מלינובסקי: הוא כבר מונה?

<שמעון אלקבץ: כמנהל השידורים בשפה הרוסית, משום שיש פיצול באגף.

<שמעון אלקבץ: זה לא שונה בהרבה ממה שקורה היום ב"קול ישראל".

<שמעון אלקבץ: את השידורים בשפות "קול ישראל" משדר ב- 12 שפות נוספות ואת השידורים הללו מנהלת גברת אלגרה אמדו.

<שמעון אלקבץ: את השידורים בשפה הרוסית מנהל לי-אור אברבך.

יוליה מלינובסקי: זה עניין עקרוני.

יוליה מלינובסקי: זה מאד חשוב ודובר על זה בוועדת הכלכלה של הכנסת.

יוליה מלינובסקי: לדעתי דיברנו טלפונית.

<שמעון אלקבץ: השבתי לך במכתב מסודר.

יוליה מלינובסקי: עוד לא קיבלתי אותו.

<שמעון אלקבץ: תקבלי אותו.

יוליה מלינובסקי: יש תקן: מנהל התוכן של השפות.

יוליה מלינובסקי: זה האדון.

יוליה מלינובסקי: יש תקן שעליו פורסם מכרז ואני ראיתי את תנאי המכרז, מנהל רדיו רק"ע בשפה הרוסית.

יוליה מלינובסקי: אנשים עברו הליך על זה, כשאחד התנאים הוא שליטה בשפה הרוסית.

יוליה מלינובסקי: לא רק "שלום ולהתראות" אלא שליטה.

יוליה מלינובסקי: אמרת לי שלרדיו רק"ע מגיע מנהל משלו ואתה גם אמרת שההליך הזה אמור להתבצע בקרוב.

יוליה מלינובסקי: מה קורה?

<שמעון אלקבץ: מה שקורה הוא, שלי-אור אברבך שנמצא כאן עבר את אותו תהליך כמו שעברו יתר - - -

יוליה מלינובסקי: הוא יהיה מנהל רדיו רק"ע?

<שמעון אלקבץ: כן גבירתי.

יוליה מלינובסקי: הבן אדם נבחר, "ברוך הבא".

יוליה מלינובסקי: אני אשמח לנהל אתך גם שיחה ברוסית לעומק, כי זו שפת האם שלי.

יוליה מלינובסקי: לי-אור אברבך נבחר להיות מנהל רדיו רק"ע?

<שמעון אלקבץ: לחלוטין.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת שזה יהיה כתוב.

יוליה מלינובסקי: הוא לא מנהל תוכן, אלא נבחר להיות מנהל רדיו רק"ע בשפה הרוסית.

<שמעון אלקבץ: לחלוטין כן.

<שמעון אלקבץ: אוסיף גם, שבנוסף לתפקידו כמנהל השידורים בשפה הרוסית, הוא גם ישמש כמנהל התוכן בחטיבת הרדיו.

יוליה מלינובסקי: לא, סליחה.

יוליה מלינובסקי: דובר על כך שלא יהיה בן אדם אחד בשני תפקידים.

יוליה מלינובסקי: הובטח שלרדיו רק"ע מגיע מנהל משלו שיעסוק רק ברדיו רק"ע בשפה הרוסית.

יוליה מלינובסקי: פתאום אתה מגלה משהו - - -

<שמעון אלקבץ: גבירתי תעלה את הדברים הללו ואת ההסתייגויות הללו בפני מנכ"ל תאגיד השידור הישראלי, מר אלדד קובלנץ.

<שמעון אלקבץ: היא תעלה את ההשגות או תעלה את השאלות - - -

יוליה מלינובסקי: נכון לעכשיו, האדון משמש בשני תפקידים?

<שמעון אלקבץ: לחלוטין כן.

יוליה מלינובסקי: אחד מהם זה מנהל רדיו רק"ע בשפה הרוסית והשני זה מנהל תוכן של כל השפות.

<שמעון אלקבץ: של הרדיו בתאגיד, לא רק של השפות.

יוליה מלינובסקי: מנהל תוכן של הרדיו בתאגיד.

יוליה מלינובסקי: הנושא מאד עקרוני.

אברהם נגוסה: אני הבנתי.

אברהם נגוסה: למרות שזה לא הנושא של הדיון - - -

יוליה מלינובסקי: זה מאד חשוב, כי גם יש הבטחה נוספת שרדיו רק"ע ישודר - - -

אברהם נגוסה: לכן לא התערבתי ואמרתי - - -

יוליה מלינובסקי: תודה.

יוליה מלינובסקי: רדיו רק"ע, אפרופו היערכות לחירום, יש הבטחה וסיכום שרדיו רק"ע ישדר 24/7.

יוליה מלינובסקי: זה אפרופו פתרון למצוקת העולים שלא יודעים מה קורה ושעות השידור מאד מוגבלות אז מה קורה עם ה-24/7?

<שמעון אלקבץ: גם לשאלה הזאת השבתי במכתב מסודר אלייך וככל שהדברים תלויים בי, אני חזרתי ואמרתי גם בוועדה, גם שר התקשורת לשעבר אופיר אקוניס היה פה והתחייב, שבכוותנו לקיים שידור לתחנה בשפה הרוסית 24 שעות ביממה.

<שמעון אלקבץ: החלטה הסופית תתקבל בעניין הזה, אני מאמין, אחרי שאנחנו נבחן את מה שקורה עם שאר השפות ואני מדבר על התאגיד, לא על רשות השידורים כרגע.

<שמעון אלקבץ: בכל מקרה, תהיה הרחבה מאד משמעותית של השידורים בשפה הרוסית, בין אם זה יהיה 24 ובין אם זה יהיה 20.

<שמעון אלקבץ: בכל מקרה אנחנו מתכוונים להרחיב את שעות השידור בשפה הרוסית.

<שמעון אלקבץ: ככל שהדברים תלויים בי ואני משמש בתאגיד השידור הישראלי החדש כמנהל קול ישראל, כמנהל חטיבת הרדיו, אני אדאג ואשאף שתחנת הרדיו בשפה הרוסית תשדר 24 שעות ביממה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: סיימתָ?

<שמעון אלקבץ: לא.

<שמעון אלקבץ: התחלתי להגיד רק שלפחות מבחינת ההיערכות אדוני היושב ראש, אנחנו היום - - -

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו, חבר הכנסת מייקל אורן וחברת הכנסת טלי פלוסקוב.

אברהם נגוסה: בבקשה, תמשיך.

<שמעון אלקבץ: התחלתי להגיד שאנחנו, בכל מה שקשור לרשות השידור בפירוק, אנחנו ערוכים עם המון ניסיון רב שנים, גם בשיתוף פעולה עם פיקוד העורף.

<שמעון אלקבץ: אם תרצה אדוני היושב ראש אז מנחם גרנית יעביר פירוט מסודר.

<שמעון אלקבץ: אנחנו בזמן אמת משדרים את ההתראות כשצריך.

<שמעון אלקבץ: אני מניח שכפי שאמרה חברת הכנסת יוליה, בהנחה שבתאגיד השידור החדש השידורים בשפה הרוסית יהיו 24 שעות ביממה והתחנה תהיה תחנה עצמאית לכל דבר ועניין, אז לבטח בהמשך למה שאמרה הקצינה מפיקוד העורף, יקל הדבר ואפשר יהיה לעשות את כל ההיערכות.

<שמעון אלקבץ: שוחחתי גם אתמול וגם הבוקר עם סמנכ"ל הטכנולוגיות וההנדסה של תאגיד השידור הישראלי, אודי הכהן, אנחנו מבחינה טכנולוגית ומבחינת היערכות של תאגיד, נעשה כל מה שיתבקש מבחינתנו על פי הנחיות פיקוד העורף, כדי לעמוד וכדי לייצר מצב שבו השידורים שלנו יתנו מענה בעת חירום, גם לעולים דוברי השפה הרוסית ולא רק, אלא גם למאזינים וגם לדוברי שאר השפות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם את מנהל 140 או IETV, מר פסיל לגאסה, בבקשה.

<פסיל לגאסה: פעם ראשונה שאני רוצה להודות לפיקוד העורף.

<פסיל לגאסה: אנחנו מתעסקים הרבה עם משרדי ממשלה.

<פסיל לגאסה: הם לא מצליחים להתחבר אתנו.

<פסיל לגאסה: כמו שאתם יודעים, כל הנושא של המְחאות, כל הבעיות שקיימות, אי אפשר לשתף אתם פעולה, הבירוקרטיה מאד גדולה וענקית.

<פסיל לגאסה: גם יושב ראש הוועדה יודע את זה, שהוא עוסק בזה גם ביומיום אבל פיקוד העורף באמת עשה מאמץ, אני רוצה לברך.

<פסיל לגאסה: אני הייתי אחד מהיוזמים של הדיון הזה ואני רוצה להודות להם.

<פסיל לגאסה: מה שקורה כאן הוא שכל הזמן יש בעיות ויש תקלות, הפעם באמת פיקוד העורף עשה את המאמץ.

<פסיל לגאסה: אנחנו מחוברים למרכז התראה דרך מערכת השידור שלנו.

<פסיל לגאסה: כמו שאתם יודעים, ה-IETV או הערוץ הישראלי שאליו מחוברים מעל 18,000 בתי אב, קצת למעלה 80% מיוצאי אתיופיה מחוברים לערוץ שלנו.

<פסיל לגאסה: פיקוד העורף אכן עשה מאמץ, בגלל שהייתה לנו בעיה תקציבית, הם גייסו את התקציבים, עשו את המאמץ וחיברו אותנו.

<פסיל לגאסה: עכשיו פועל.

<פסיל לגאסה: עשינו פיילוט כמו שהיא אומרת, לפני חודש בשדרות, זה עבד בסדר.

<פסיל לגאסה: אני חושב שמגיע להם כל הכבוד.

<פסיל לגאסה: בגלל זה גם באתי להגיד להם, אין לי טענות ואני רוצה לברך אותם.

<פסיל לגאסה: בהשוואה למה שקורה לקהילה עם משרדים אחרים, עם בעיות אחרות, שלא משתפים פעולה ובגלל זה לא קורה שום דבר.

<פסיל לגאסה: לא קורה שום דבר.

<פסיל לגאסה: פיקוד העורף – צריך לברך אותו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: זה לא רגיל לשמוע את הדברים האלה.

אברהם נגוסה: 'ישר כח'.

אברהם נגוסה: זה מאד חשוב, זה אומר שמבחינת ההיערכות למצב חירום בנושא של העולים החדשים דוברי אמהרית ועברית, מה שקשור לטלוויזיה זה סודר.

אברהם נגוסה: חברי הכנסת אתם רוצים בשלב הזה?

יוליה מלינובסקי: אני צריכה ללכת.

אברהם נגוסה: בבקשה, חברת הכנסת.

אברהם נגוסה: רגע, היא הייתה ראשונה, תראי אם היא מסכימה אז אני נותן לך.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי עכשיו התראה מהגן, שהבת שלי עם חום ואני צריכה לסדר עניין.

אברהם נגוסה: רפואה שלמה.

יוליה מלינובסקי: טוב, ילדים קטנים חולים בדרך כלל.

יוליה מלינובסקי: מבחינת פיקוד העורף, אנחנו חווינו כמה מבצעים.

יוליה מלינובסקי: אני הייתי חברת מועצה ארבע שנים אז חייתי את זה מהשטח.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי טלפונים וראיתי אנשים בפאניקה ממה שקורה.

יוליה מלינובסקי: פיקוד העורף משתף ראשי ערים במה שקורה.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת שבאופן קבוע במצבים כאלה יש ישיבות עם ראשי הערים.

יוליה מלינובסקי: חברי מועצה ונבחרי ציבור פחות מעורבים וזה כישלון.

יוליה מלינובסקי: כי חבל.

יוליה מלינובסקי: כי בעצם האזרח הפשוט הוא יודע שנבחר צבור שלו במקום כזה או אחר, בעיר כזו או אחרת, הוא מרים אליו טלפון ושם הוא מצפה לעזרה.

יוליה מלינובסקי: לפעמים אין לנו מענה.

יוליה מלינובסקי: גם חוויתי את זה ב"עמוד ענן" - - -

טלי פלוסקוב: היה - - -

יוליה מלינובסקי: זה לא כל כך עוזר.

יוליה מלינובסקי: חוויתי מצבים כשהייתה מלחמת לבנון השנייה, כשהיו לנו הרבה תושבים מן הצפון שקיבלנו אותם בערינו.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים שיתוף פעולה יותר עמוק של פיקוד העורף עם נבחרי ציבור ובמיוחד עם נבחרי צבור שמייצגים עולים חדשים, במועצות מקומיות או בעיריות.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת שתשימו אל זה לב, גבירתי, כן?

יוליה מלינובסקי: כי אנחנו משמשים הכתובת הראשונה.

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל ראש העיר הוא לכלל הציבור.

יוליה מלינובסקי: הבוחרים שלי ידעו לפנות אלי באופן ישיר בכל שעות היממה, בוקר ערב ולילה.

יוליה מלינובסקי: נתתי פתרונות.

יוליה מלינובסקי: נושא המקלטים.

יוליה מלינובסקי: מהשטח.

יוליה מלינובסקי: יש ערים שיותר מסודרות בנושא הזה, יש ערים שפחות.

יוליה מלינובסקי: המקלטים, במיוחד בשכונות הישנות, לא מסודרים וזה לא משנה איך הוא נראה.

יוליה מלינובסקי: מסודרים אני מתכוונת לתנאים בסיסיים ואת יודעת מה, אם השירותים לא עובד אז לא חשוב איך הוא לא עובד, העיקר שהוא לא עובד.

יוליה מלינובסקי: ולזה צריך לשים לב.

יוליה מלינובסקי: וכשנותנים את האישור למקלט, לעמותה כזו או אחרת או לארגון, הם צריכים לדעת לפתוח את זה בזמן אמת, כי גם בזה נתקלנו.

יוליה מלינובסקי: כדי לשמור על המקלט נותנים את זה לאיזה ארגון, זה בדרך כלל תנועת נוער או איזשהו סטודיו או משהו, ומשום מה בזמן אמת זה לא נפתח.

יוליה מלינובסקי: צריך שיהיה איזשהו מפתח ואני יודעת שהיה ניסיון לעשות איזשהו מפתח אלקטרוני שפותח בזמן אמת.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שקיימת איזושהי מערכת, אבל כנראה לא בכל מקום, כי נתקלנו בזה שאנשים היו בפאניקה ורצו למקלטים, אבל זה לא נפתח כי האיש עם המפתח בדיוק היה בחו"ל.

יוליה מלינובסקי: במצבי חירום לא מעניין שום דבר, צריך אפילו לפרוץ וצריכה להיות לזה סמכות ואיזושהי הנחיה שבמצבי חירום פורצים, במיוחד בשכונות מצוקה ששם אין מקלטים ואין חדרי ממ"ד בבתים, אלא מקלט שכונתי שזה מאד אקטואלי לצבור שלנו, כי הצבור שלנו לא גר בווילות, לא בסביון ולא בהרצליה פיתוח, הם גרים במקומות אחרים לחלוטין.

יוליה מלינובסקי: לגבי הנחיות.

יוליה מלינובסקי: אני נתקלתי בזה באופן אישי.

יוליה מלינובסקי: לפעמים ההנחיות שלכם הן כל כך ברורות והציבור שלנו הוא כמו חיילים.

יוליה מלינובסקי: אמרו לרדת למקלט.

יוליה מלינובסקי: או.

יוליה מלינובסקי: קיי, בני שבעים, מקומה שלישית, בלי מעלית, רצים למקלט.

יוליה מלינובסקי: לא צריך.

יוליה מלינובסקי: הסכנה שהם ישברו רגל או יפלו מהמדרגות היא הרבה יותר גדולה מאשר שהטיל הזה ספציפית יגיע לבית הספציפי הזה.

יוליה מלינובסקי: ההנחיות צריכות להתייחס לקבוצות הגיל, כי אנשים בני שבעים פלוס, הסכנה יותר גדולה שהם יפלו מאשר שהטיל יגיע לבניין שלהם.

יוליה מלינובסקי: ההנחיה פה צריכה להיות שתצאו, שתסתתרו במסדרון, תמצאו משהו, כי כאן צריך להבין, זה הציבור שלא מבין, אין לו אפור.

יוליה מלינובסקי: אמרו לו לרוץ למקלט, הם ירוצו למקלט אז אתם בהנחיות צריכים לקחת את זה בחשבון.

יוליה מלינובסקי: אין אצלם - - - זה מה שהם עושים.

יוליה מלינובסקי: נתקלתי במצבי חירום שיש בעיות עם החשמל.

יוליה מלינובסקי: יש הרבה אנשים שמחוברים לחמצן ולכל מיני מכשירים.

יוליה מלינובסקי: גם ילדים.

יוליה מלינובסקי: זו הבעיה כי אין פתרונות.

יוליה מלינובסקי: האוכלוסייה הזאת וזה גם קשור לעולים כמובן כי הם בכלל לא יודעים מה קורה אתם וגם לוותיקים שהם אולי קצת טיפה מבינים את הסיטואציה.

יוליה מלינובסקי: פה אתם צריכים לדאוג לספק במצבים כאלה אקומולטור, מכשיר חשמלי מסויים כדי להנגיש את המידע כיצד לפעול.

יוליה מלינובסקי: למשל, מה עושים כשילד או מבוגר מחובר לחמצן או למכשיר דומה ויש הפסקת חשמל?

יוליה מלינובסקי: לדעתי, בכל מכשיר יש מספר דקות שעוד אפשר להחזיק מעמד.

יוליה מלינובסקי: מה עושים?

יוליה מלינובסקי: זה עניין של חיים ומוות ואני כנבחרת ציבור מקומית נתקלתי בזה ולא הייתה לי תשובה, כי זה לא היה בתחום סמכותי.

יוליה מלינובסקי: מקלט אני יכולה לפרוץ, להסביר לאנשים שלא צריך לרוץ אני יכולה אבל לזה אין לי תשובה כי זה לא בתחום סמכותי ואני חושבת שאתם צריכים לתת לזה מענה, גם בכל השפות ולכל שכבות האוכלוסייה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך יושב הראש, אני מצטערת, אני צריכה עכשיו לתת מענה לבת שלי בת שלש וחצי עם חום בגן ילדים.

יוליה מלינובסקי: אני נורא מצטערת.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב.

אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחברת הכנסת טלי פלוסקוב, בבקשה.

טלי פלוסקוב: תודה אדוני היושב ראש.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שנושא הדיון הוא מאד חשוב.

טלי פלוסקוב: מעבר למה שאמרה עכשיו חברת הכנסת יוליה מלינובסקי והיא העלתה באמת כמה סוגיות, אני רוצה להתייחס לשכונות של דיור מוגן.

טלי פלוסקוב: בתים מפוזרים בשכונות שאין בדירות האלו ממ"דים והמקלטים נמצאים במרוכז סביב כמה בתים ביחד.

טלי פלוסקוב: אני ביקרתי לפני כחודש, בעקבות מכתב שקיבלתי מגברת מאד מבוגרת.

טלי פלוסקוב: היא תיארה לי במכתב שהיא עיוורת, היא נכה שיושבת על כסא גלגלים, היא מתגוררת בבית צמוד קרקע בשכונה מסוג זה שאני מדברת עליו עם בעלה והיא מאד לחוצה, כי היא חוותה את המלחמה הקודמת והיא מאד לחוצה.

טלי פלוסקוב: אם יקרה משהו מה היא תעשה.

טלי פלוסקוב: החלטתי שאני יוצאת לראות על מה היא מדברת.

טלי פלוסקוב: נכנסתי לבית וראיתי את מה שראיתי ואמרתי: איך אנחנו לא יודעים לדאוג גם לאנשים כאלה שנמצאים במצוקה.

טלי פלוסקוב: אם קורה משהו אז לה אין דרך להגיע למקלט גם אם הייתה בריאה.

טלי פלוסקוב: אני ראיתי איפה המקלט ומהי הדרך למקלט.

טלי פלוסקוב: אין דרך בכלל להגיע.

טלי פלוסקוב: תאמינו לי, הייתי ראש רשות ועבדתי עם פיקוד העורף ואני מאלה שכן היה להם שיתוף פעולה עם כולם.

טלי פלוסקוב: נכון שזה תלוי בראש רשות, כי אם ראש רשות בוחר לשתף את נבחרי הציבור אז הם כן פעילים ואם הוא לא בוחר אני לא יודעת אם פיקוד העורף יכול להשפיע על זה.

טלי פלוסקוב: אבל, מה שהתבקש במקרה, לפחות במקרה שאני ראיתי, ואני בטוחה שיש עוד לא מעט מקרים כאלה, כי מדובר באוכלוסייה מאד מבוגרת, צריך לדאוג ולחשוב איך אנחנו מספקים מגוניות פרטיות לבתים האלה.

טלי פלוסקוב: לפחות לאלה שיושבים על כיסא גלגלים וכשאני אומרת על האישה הזאת, לדוגמה, שהיא גם עיוורת.

טלי פלוסקוב: מה לעשות עם האדם הזה?

טלי פלוסקוב: בואו נחשוב על האנשים האלה.

טלי פלוסקוב: אדם שנכנס לפניקה בזמן אמת זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות, במיוחד לאנשים האלה, שוב אני חוזרת.

טלי פלוסקוב: הוצאתי מכתב לשר הביטחון הקודם אחרי הביקור – תעשו חישוב מתי הייתי שם – בבקשה לספק מיגונית פרטית, שאמרו לי שיש כזה משהו מטר על שניים ויש מקום בחצר להניח את המיגונית הזאת, כדי שהאישה הזאת תישן טוב בלילה ותחיה את מה שנשאר לה, לפחות ברוגע ולא בלחץ.

טלי פלוסקוב: אנחנו בתקשורת צועקים וצועקים ומדברים ואנחנו יודעים שמלחמה יכולה לפרוץ בכל דרך.

טלי פלוסקוב: האנשים האלה בלחץ ואנחנו צריכים לדאוג שזה לא יהיה.

טלי פלוסקוב: ואני לא מאמינה שזה המון כסף.

טלי פלוסקוב: לא מדובר פה על השקעה של מיליונים כשמדובר, שוב, על אנשים שצמודים לכיסא גלגלים ועיוורים.

טלי פלוסקוב: האנשים האלה חסרי אונים ברגעים כאלה.

טלי פלוסקוב: אני אשמח אם תיקחו את זה לתשומת לבכם ותחשבו איך אפשר לפתור את הבעיה של האנשים האלה.

טלי פלוסקוב: אני לא מדברת רק על עולים אבל כשאנחנו מדברים על שכונות מצוקה, כמו שאמרה חברת הכנסת מלינובסקי, באמת רוב האנשים שם הם עולים חדשים אז לכן לוועדה הזאת זה רלבנטי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציגת העולים, אסתר בלום ואז אנחנו נשמע את הנציגים של ביטחון פנים וגם של משרדים אחרים.

אברהם נגוסה: אם יש חברי כנסת שרוצים להתייחס אז העדיפות הראשונה תינתן להם.

אברהם נגוסה: בבקשה, אסתר.

<אסתר בלום: תודה רבה.

<אסתר בלום: אסתר בלום, מועצת ארגוני עולים.

<אסתר בלום: 'ישר כח' על קיום הדיון ברוגע בתקופת השגרה.

<אסתר בלום: אנחנו כל הזמן דנים בזה כשאנחנו בחירום וזה מאוד מאוד מקשה עלינו לטפל בזה.

<אסתר בלום: אנחנו כארגון עולים מקבלים את העולים במצב חירום.

<אסתר בלום: פניות רבות ביום ובלילה אנחנו מקבלים מסביב לשעון.

<אסתר בלום: יש בעצם שתי אוכלוסיות שונות.

<אסתר בלום: יש את האוכלוסייה הכללית, שיכולה לאורך כל השנה לקרוא את החומרים שמקבלים ועכשיו מפיקים, ועל זה לפיקוד העורף 'ישר כח'.

<אסתר בלום: אני רוצה להגיד לכם, על כל פעם שאתם מוציאים, עשיתם עבודה מאד יפה ותמשיכו.

<אסתר בלום: יש עוד כמה שפות שצריך לעשות את זה וזה מאוד מאוד מבורך.

<אסתר בלום: יש את האוכלוסיות שבעצם הן ניידות, האנשים שם חיים בצורה רגילה ביומיום ובחירום הם בהתקפי חרדה כמו כולנו, מלבד זה שהם צריכים עוד קצת להכיר את הארץ ולהכיר את החרדה הזאת.

<אסתר בלום: יחד עם זאת, יש את האוכלוסיות המיוחדות שהזכירו כאן כמה פעמים ואני רוצה שוב להגיד, לגבי אותן האוכלוסיות המיוחדות, אנשים שהם בודדים, הם לבד, אנשים מבוגרים, אנשים שהם לא ניידים, נכים למיניהם, כל אותם עולים הם בעצם פי כמה בחרדה מהאוכלוסייה הרגילה והם מבודדים לחלוטין.

<אסתר בלום: רוב האנשים האלה אין להם עורף משפחתי.

<אסתר בלום: זאת אומרת שאין להם למי להרים טלפון, למי להגיד: שלום, אתה יכול להביא לי חלב?

<אסתר בלום: אתה יכול להביא לי לחם?

<אסתר בלום: מה שקרה בירושלים לפני כמה שנים כשהייתה סופת השלג, אנחנו יודעים מה קרה עם האנשים שלא יכלו לגשת למכולת אבל היה להם איזה בן דוד, איזה שכן, שהכירו, שמכירים, רשת חברתית, אנשים.

<אסתר בלום: עולים חדשים אין להם את הדבר הזה, לרוב.

<אסתר בלום: זאת אומרת שהם בעצם לבד.

<אסתר בלום: הם מבודדים בתוך הבתים שלהם והם פונים לארגונים שהם מכירים אותם, לנו, לארגוני עולים, כאשר אנחנו יכולים לענות ולתת את המענה.

<אסתר בלום: צריך להבין, אנחנו מדברים על פזורה בכל רחבי הארץ.

<אסתר בלום: יש מתנדבים שמנסים להגיע לבתים של האנשים.

<אסתר בלום: לפעמים מדובר על הבאת אוכל לאנשים אם מדובר בסופת שלג ולפעמים צריך לדעת איך להביא אדם שצריך לקבל טיפול יומיומי לסוכרת או להגיע לבית חולים ואיך מטפלים בזה מול הרשויות, כשאין אף אחד שחשב על האדם הזה שיושב לבד בבית וצריך את כל השירותים שהוא מקבל אותם בשגרה.

<אסתר בלום: זו שאלה שהיא קשה.

<אסתר בלום: אנחנו כולנו מנסים להתמודד אתה.

<אסתר בלום: זו שאלה של חיים ומוות כי הרבה פעמים האנשים האלה איך להם למי לפנות ואין להם איך לפנות.

<אסתר בלום: לגבי האוכלוסייה היותר כללית, בהחלט תמשיכו להפיק סרטים.

<אסתר בלום: לתרגם חוברות זה מאד חשוב.

<אסתר בלום: נשמח לארח אתכם.

<אסתר בלום: ואם יש מסבירים בעוד שפות אז כמובן שהזכרנו צרפתית.

<אסתר בלום: וכן, עולים חדשים, אולי לא במטוס, אמרתם שתתחילו במטוס להראות סרטים, אולי זה לא המקום אבל כמה חודשים אחרי שירדו מהמטוס זה יכול להיות בהחלט במקום, בתוך כל השירותים שהם מקבלים, הן מן המשרד, הן מן הרשות, הן מארגוני העולים, לקבל ולראות את הסרטים האלה ולהתיידד עם הקושי שיש במצבי חירום בארץ.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני לא יודע אם אני מסכים שישדרו במטוס כשהעולים בדרך, אני הייתי יותר - - -

<קריאה: להפחיד אותם - - -

אברהם נגוסה: כדי לא להפחיד אותם ולתת להם להסתגל לטראומה של העלייה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג ביטחון הפנים, בבקשה.

אברהם נגוסה: נא להתייחס לדברים שנאמרו, גם על ידי חברת הכנסת טלי פלוסקוב וגם אסתר בלום.

אברהם נגוסה: אני אשמח אם תתייחסו גם לנקודות האלו.

<דליה סלומון: באופן כללי משטרת ישראל מאופי עבודתה, השגרה שלה היא חירום.

<דליה סלומון: תמיד אנחנו נמצאים באיזשהו מצב של לטפל באיזשהו אירוע כזה או אחר ולכן העבודה עם האוכלוסייה היא עבודה יומיומית.

<דליה סלומון: אנחנו נתקלים בסוגי אוכלוסייה שונים בשגרה.

<דליה סלומון: יש לנו את מערך הדוברות שפרוס ברמה הארצית וגם ברמה המחוזית והמרחבית, שמייצר את ההנחיות לאוכלוסייה במידת הצורך ואת העבודה השוטפת עם מנהיגים או עם מי שצריך, אם זה בשפה הרוסית, ערבית, אנגלית ואפילו דוברות עם תקשורת דתית וחרדית.

<דליה סלומון: יש לנו קצינים שעוסקים בתחום.

<דליה סלומון: בעקרון, בשעת חירום ובכלל בשגרה, צריך לדעת שאזרח שקורה לו משהו בדרך כלל מתקשר 100.

<דליה סלומון: ב-100 יש לנו אנשים שהם דוברי שפות בדרך כלל.

<דליה סלומון: במידה ויש שפה שהיא לא שפה שהיא מדוברת שם אז יש לנו יכולת לתקשר עם חברה אזרחית שעושה לנו את התרגום.

<דליה סלומון: לכן, אזרחים שפונים למוקד 100 מקבלים מענה.

<דליה סלומון: יש לנו מוקד מידע שנקרא "מוקד 110" שנפתח לפני כשנה.

<דליה סלומון: מוקד 110 הוא מוקד שנפתח כלקח למתן מענה לציבור, לשאלות.

<דליה סלומון: לא פשיעה או עבירות כאלו ואחרות.

<דליה סלומון: במוקד 110 שנפתח לפני כשנה יש גם ריכוז של אנשים שהם דוברי שפות.

<דליה סלומון: יש לנו שם גם ערבית, רוסית, אנגלית, אמהרית.

<דליה סלומון: יש שם מענה עם נתב שיחות שמפנה אותך ויש שם משהו מאד מיוחד שנקרא "אוזן קשבת".

<דליה סלומון: זה דבר מאד ייחודי למשטרה.

<דליה סלומון: יש לנו "אוזן קשבת" שפונה לאוכלוסייה מוגבלת ששולחת פקס, הם מקבלים תשובה בפקס ואז יש גם תקשורת - - -

<אסתר בלום: פקס?

<אסתר בלום: אין מייל?

<דליה סלומון: פקס, מייל, זה משהו שמאפשר להם להתכתב עם המוקדן ואז הם שואלים את השאלות שלהם ומקבלים תשובות.

<דליה סלומון: זה נקרא "אוזן קשבת".

אברהם נגוסה: מה קורה עם הקשישים שלא משתמשים באינטרנט?

<דליה סלומון: מתקשרים 100.

<דליה סלומון: או 110 עכשיו, שזה טלפון נוסף שלנו.

<דליה סלומון: אם הם לא מכירים את 110 והם יתקשרו 100 בטעות אז יפנו אותם ל-110 או שיתנו להם כבר את התשובה.

<דליה סלומון: 110 הוא משהו שבשנה האחרונה התפתח ויושב מוקד בחולון.

<דליה סלומון: יושבים שם כמה שוטרים שעונים 24/7 לשאלות.

<דליה סלומון: מוקד מידע לכל דבר של המשטרה.

<דליה סלומון: לכל עניין ודבר.

<דליה סלומון: במידה ויש מצב חירום שהוא מעבר לשגרה, אנחנו מעבים את המוקד הזה עם שוטרים נוספים, שוטרים שהם יודעי שפות בדרך כלל ויש לנו פריסה כזו.

אברהם נגוסה: בואי תסבירי לנו, למשל, קשישה שלא מדברת עברית, מדברת רוסית או אמהרית או צרפתית.

אברהם נגוסה: היא מתקשרת ל-110 אז איך היא מְתַקשרת?

אברהם נגוסה: האם יש להם מתורגמן או דוברי שפות שם ב-110?

<דליה סלומון: אם היא מדברת שפה כזו או אחרת ויש לנו שם מוקדן שמדבר בשפה אז נותנים לו לדבר אתה והוא נותן את התשובה למה שהיא צריכה.

<דליה סלומון: במידה והוא לא מדבר את השפה שלה, יש להם שם מסרים כאלה כמו ווייז או משהו כזה בשפה הרלבנטית שאומר "נא להמתין" ואז הם מעלים מתורגמן.

<דליה סלומון: יש איזושהי אפשרות להעלות מתורגמן.

<דליה סלומון: לא תמיד הם יכולים לתת את התשובה - - -

אברהם נגוסה: הם ערוכים לאפשרות הזאת, שיש לכם כל השפות שם?

<דליה סלומון: אין את כל השפות.

<דליה סלומון: המפכ"ל בימים האלה - - -

<אסתר בלום: אילו שפות יש?

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין בדיוק.

<דליה סלומון: אני אגיד אילו שפות.

<דליה סלומון: שניה.

<דליה סלומון: יש לנו כמובן את השפות הבסיסיות שהן אנגלית, אמהרית, ערבית, רוסית ועברית.

<דליה סלומון: זה בשוטף.

<דליה סלומון: לא תמיד יש את המוקדן הספציפי שנמצא במשמרת אבל אם לא אז אפשר להעביר את השיחות ולאתר מישהו שדובר שפה במוקדים האחרים ונותנים לו לדבר.

<דליה סלומון: יש לנו את היכולת להשיג את האדם שיכול לדבר באותה השפה, באותה שעה ובאותה המשמרת, לתת לו לדבר.

אברהם נגוסה: גם צרפתית יש?

אברהם נגוסה: יש עכשיו עליה גדולה.

<דליה סלומון: לא באופן קבוע.

<דליה סלומון: באופן טבעי יש לנו שוטרים שמדברים שפות.

<דליה סלומון: יש לנו גם מתנדבים במשמר האזרחי שלעתים אנחנו נעזרים בהם.

<דליה סלומון: אם יש לנו מקרה של חקירה וצריכים מישהו שמדבר בשפה אז אנחנו יודעים לזמן מראש ואם לא אז צריך לאתר.

<דליה סלומון: יש לנו יכולות מיחשוביות ותקשורת כזו בין כל המוקדים בארץ, שאפשר לשאול: האם יש לך דובר צרפתית כרגע במשמרת?

<דליה סלומון: הוא אומר לך: כן.

<דליה סלומון: אז או.

<דליה סלומון: קיי, אני רוצה לחבר אותך.

<דליה סלומון: זה מה שאנחנו עושים ביומיום.

<דליה סלומון: אין מקרה שאזרח יפנה ולא יקבל מענה.

<דליה סלומון: זה נמדד אצלנו, זה נמדד בכל מיני אמצעים, כך שיש לנו רצון לתת שירות שהוא הכי טוב שאפשר עם המענה הכי טוב שאפשר ואנחנו נמדדים על זה.

<דליה סלומון: השוטרים והמפקדים של המוקדים נמדדים על העניין הזה.

<דליה סלומון: לגבי מוקד 110, זה אותו המוקד שנותן את המענה לשגרה.

<דליה סלומון: בחירום אנחנו מעבים אותו עם שוטרים נוספים וכבר תרגלנו אותו ב"פתילים לבנים", אותו המבצע באירוע של השלג.

<דליה סלומון: פתחנו אותו ונתנו מענה.

<דליה סלומון: יש לנו פריסה של שוטרים קהילתיים.

<דליה סלומון: השוטרים הקהילתיים הם אותם שוטרים שהם במגע די ישיר עם האזרח ברמת השכונה וברמת האזור.

<דליה סלומון: מרבית השוטרים שלנו הם דוברי שפות.

<דליה סלומון: יש לנו בערך מאתיים ומשהו במגזר הערבי, יש לנו גם דוברי רוסית ויש לנו כרגע גיוס די מסיבי של בערך שלושים וחמישה שוטרים למגזר האתיופי, שיתנו מענה לפי פריסה וצורך.

<דליה סלומון: עשו מיפוי של אוכלוסייה במדינה וראו איפה יש צורך.

<דליה סלומון: בימים אלה יש כבר חלק שגויסו וחלק שיגויסו בהמשך וישובצו באזורים האלה.

אברהם נגוסה: איך העולים יודעים על השירות הקיים?

אברהם נגוסה: איך אתם מפרסמים את זה לעולים?

<דליה סלומון: קודם כל יש פרסום, כמו שאתה אולי פחות אוהב את זה אבל יש במדיה, באינטרנט ובאינסטגרם אבל אתה אומר שלהם אין את זה ודווקא ברמה הקהילתית, השוטר יותר קרוב לאוכלוסייה.

<דליה סלומון: בדרך כלל יש את הפרסום גם בשכונה דרך הרווחה ודרך השוטרים הקהילתיים, שהם עובדים עם הרשות המקומית.

<דליה סלומון: הם עובדים עם הרווחה אז יש את אותם אנשים שמשתפים אתנו פעולה ברשות ואומרים לאזרח: יש לך פה את השוטר אם הוא צריך אותו.

אברהם נגוסה: האם אתם מגיעים למרכזי קליטה?

אברהם נגוסה: לדיור מוגן?

אברהם נגוסה: מסבירים להם?

אברהם נגוסה: שמים חוברת בשפה שלהם?

אברהם נגוסה: האם אתם עושים את הדברים האלה?

<דליה סלומון: השוטרים הקהילתיים חשופים יותר לרמה הקהילתית, ברמה היותר נמוכה, ברמה של תחנה, ממש ברמה של שכונה.

<דליה סלומון: הם מכירים את המצוקות, את הבעיות והם עובדים בשיתוף פעולה עם הרשות המקומית.

<דליה סלומון: לפעמים אם צריך עושים כנס ועושים איזה מפגש, יום כזה של הדרכה והם מביאים את האנשים.

<דליה סלומון: עושים את זה ברמה השכונתית וברמה התחנתית.

אברהם נגוסה: טוב, סיימת?

<דליה סלומון: נראה לי שכן.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

אברהם נגוסה: רגע, אתה רוצה להוסיף?

<שבתאי גרברצ'יק: כן, כן, אני רוצה רק ברשותך, אדוני היושב ראש, להוסיף.

<שבתאי גרברצ'יק: אני דובר המשטרה למגזר הדתי והחרדי.

<שבתאי גרברצ'יק: יש לי עוד שלושה מקבילים שאנחנו דוברים שעובדים 24/7 בהתאם לצרכים לשפה הערבית.

<שבתאי גרברצ'יק: דובר בשפה הרוסית ודובר שמטפל בכל השפות הבינלאומיות, כלומר, כל הרשתות הזרות.

<שבתאי גרברצ'יק: הנקודה שאנחנו לא דנו בה.

<שבתאי גרברצ'יק: במצב חירום יודעים כולם לעבוד טוב ומה שאנחנו עושים כרגע במשטרת ישראל הוא ניסיון לתת מענה דווקא לאירועים שאינם מוגדרים כמצב חירום או כמצב מיוחד בעורף, אלא מצב מהסוג שאם ניקח לדוגמה את אותו מחבל שהסתובב במחוז תל אביב לפני מספר חודשים ואז הבחנו שנוצר איזשהו בלבול עם מי שנותן הוראות לאוכלוסייה באירוע שהוא אירוע מקומי רק לאזור תל אביב רבתי והוא מוגבל בזמן.

<שבתאי גרברצ'יק: זה לא מלחמה, זה איזשהו אירוע.

<שבתאי גרברצ'יק: גילינו שישנו איזשהו בלבול ולכן המשטרה, ממש בימים האלה, הקימה את מה שהיה בעבר הדוברות והיום זה נקרא "חטיבת אוכלוסייה ותקשורת", כאשר הבנייה שלנו היא בנייה של מתן מענה לאוכלוסיות הספציפיות בגובה העיניים, בשפה ועם מסרים ברורים לחלוטין.

<שבתאי גרברצ'יק: שאימא לא תצטרך להיכנס להיסטריה ולא האבא, אם לשלוח את הילד לבית הספר או לא לשלוח אותו לבית הספר, מה עושים, מה לא עושים, איפה בטוח, איפה לא בטוח, האם לפתוח את החנויות.

<שבתאי גרברצ'יק: זה חלק בלתי נפרד מהעשייה שנעשית ממש בימים האלה בעבודת גיוס של אנשים ובעבודת מטה של משטרת ישראל.

<שבתאי גרברצ'יק: חשוב לציין עוד נקודה אחת והיא שגם על פי תפיסתו של מפכ"ל המשטרה רב ניצב רוני אלשיך, המענה היום הוא מענה הרבה יותר פרטני ממה שהיה בעבר.

<שבתאי גרברצ'יק: כלומר, לא מתייחסים אל האוכלוסיות כאל אוכלוסייה אחת הומוגנית שקיימת במדינת ישראל, אלא אנחנו בונים את עצמנו מרמות של מפקדי תחנות, שכל אחד חייב לאפיין את סוגי האוכלוסייה שנמצאים בשטח השיפוט שלו ולתת מענה ספציפי.

<שבתאי גרברצ'יק: כלומר, עיר מסוימת כמו ראש העין, עיר שיש לה בעיות ספציפיות שם הם יקבלו את המענה ולא ילכו על איזושהי שידרה כלל ארצית, או עיר כמו שוהם שהיא שונה לגמרי או פתח תקווה או מקומות בירושלים.

<שבתאי גרברצ'יק: המענה הוא גם מענה ברמה האוכלוסייתית והצרכים הם כמו שדיברנו בעבר על שיטור יתר וכו'.

<שבתאי גרברצ'יק: יש גם כמובן מענה שוטף למה שנעשה.

<שבתאי גרברצ'יק: אלה הפנים של המשטרה החדשה שאנחנו ממש עכשיו עושים ואנחנו כבר רואים פידבקים ממש טובים בשטח, כי סוף סוף האוכלוסייה מבינה שאני לא מדבר אתה בגרפים ולא מדבר אתה בסטטיסטיקות, אלא באמת פונה אליה לראות ממנה מה הבעיות שלה ואיך ניתן למצוא את הפתרונות.

<אסתר בלום: אפשר לשאול שאלה לגבי החטיבה הזאת?

קסניה סבטלובה: רגע, יש לי כמה שאלות - - -

אברהם נגוסה: רגע.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת רוצה להתייחס ואז אנחנו נחזור אלייך.

אברהם נגוסה: בבקשה.

קסניה סבטלובה: כבוד היושב ראש, תודה על כינוס הוועדה החשובה מאד לדיון המאוד חשוב הזה.

קסניה סבטלובה: אנחנו מציינים עשור למלחמת לבנון בימים האלה וגם מ"צוק איתן" עברו כבר שנתיים.

קסניה סבטלובה: כיוון שבאותן תקופות, גם ב-2006 וגם ב-2014 הייתי חלק ממערך התקשורת של ערוץ 9, אני זוכרת היטב את שיחות המצוקה שהגיעו אלינו.

קסניה סבטלובה: אני זוכרת היטב שצוותים שלנו הגיעו לבתים של אנשים שהיו נצורים שם.

קסניה סבטלובה: אנשים בודדים שהיו נצורים בתוך הבתים, ללא אוכל, ללא שתיה.

קסניה סבטלובה: זה במיוחד היה בולט ב-2006 כמובן אבל גם ב-2014 היו תקופות שאנשים לקו בחרדה ולא יצאו ימים ואפילו שבועות מהבתים שלהם.

קסניה סבטלובה: אני בטוחה שאתם עושים כמיטב יכולת

קסניה סבטלובה: כם כדי לשפר את המצב הזה, וכמו שאמרת עכשיו, אדוני, אתם מנסים לעבוד בגובה העיניים ולכן, השאלה היא כזאת: עד כמה אתם באמת מפלחים מבעוד מועד, לא כאשר יש מצב חירום, בין אם זה בתל אביב משהו נקודתי או אם יש חס וחלילה עוד מבצע צבאי, כשאזורים בצפון ובדרום יכולים למצוא את עצמם באזורים שהם אזורי מלחמה לכל דבר אלא, האם אתם עובדים עם רשימות של אנשים?

קסניה סבטלובה: עד כמה שאני זוכרת, אז, ואנחנו היינו בקשר שוטף עם כל מיני ארגוני מתנדבים שלקחו את הדבר הזה על עצמם, כאשר המשטרה ב-2006, היה ברור לגמרי שהיא נסוגה מהעניין הזה ולא יודעת איך לטפל במצוקה של אנשים פרטניים ובמקום זה לחכות שהם יצרו קשר ויתקשרו למוקד 110, שבהרבה פעמים זה לא יקרה.

קסניה סבטלובה: זה לא יקרה כי אלה אנשים מבוגרים, מבולבלים, מפוחדים, נמצאים במצב של חרדה קשה אז צריך להגיע אליהם.

קסניה סבטלובה: צריך ליזום ולא לחכות שהם יחפשו, בין אם זה באינסטגרם או ברדיו רק"ע או במקום אחר.

קסניה סבטלובה: ציינתם פה את המספרים של השוטרים הקהילתיים וזו פונקציה מאד נחמדה.

קסניה סבטלובה: אני אישית מאד אוהבת.

קסניה סבטלובה: יש דוגמאות מאד טובות גם במדינות אירופאיות והלוואי שבכל שכונה יהיה לנו איש שאפשר יהיה דרכו לתווך מסרים ולראות כיצד מפעילים אותו לצרכים מיוחדים.

קסניה סבטלובה: אבל 200 איש לאוכלוסייה ערבית למשל, שהיא מיליון ושבע מאות אלף, זה נראה לי קצת מעט.

קסניה סבטלובה: כמובן שהם לא היחידים שעושים את המלאכה הזאת אבל עוד פעם, אנחנו לא רוצים למצוא את עצמנו ברגע האמת, עוד פעם מתמודדים עם משבר בסדר גודל כזה.

קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים על מאות אנשים מבוגרים שהם ספונים בביתם ומפחדים להוציא את האף שלהם מהדירות שלהם ובסופו של דבר סובלים ממצוקה קשה.

קסניה סבטלובה: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, בבקשה.

מרדכי יוגב: ברשות היושב ראש וחבריי.

מרדכי יוגב: אנחנו עוסקים בנושא גם בוועדות מקבילות, חוץ וביטחון ואחרות.

מרדכי יוגב: פוגשים את האנשים והנושא מאד חשוב.

מרדכי יוגב: טוב שאתה דן בו פה כי גלי העלייה הם מבורכים מאד ואנחנו פה נוגעים בתופעה שההיערכות היא לא מספקת.

מרדכי יוגב: בצדק שאל ואני אומר את זה גם לנציגת המשטרה וגם לנציגת פיקוד העורף, בצדק שאל היושב ראש על העולים מצרפת.

מרדכי יוגב: אני חושב שאתם צריכים בהערכת המצב ובעבודת המטה לראות באמת.

מרדכי יוגב: נאֱמר שעיקר העלייה ב-2015 היה רבע מצרפת, רבע מחבר העמים ואוקראינה וכל ה-50% האחרים נחלקו לכל העולם.

מרדכי יוגב: זאת אומרת שהשפה הצרפתית כרגע רווחת בקרב העולים.

מרדכי יוגב: זה חלק מחזרתם.

מרדכי יוגב: זה אמנם לא מצב של חירום אבל יש את כל יתר הבעיות שבהן נתקלים.

מרדכי יוגב: לכן שנת 2016 לא עונה על הציפיות של העלייה והקליטה.

מרדכי יוגב: אמרה פה טוב נציגת העולים שטוב שאנחנו עוסקים בזה פה בשגרה ובשקט ולא תחת הרעמים.

מרדכי יוגב: עלו פה כמה רעיונות יפים.

מרדכי יוגב: בין היתר העלתה פה, נדמה לי, חברת הכנסת טלי, את המיגוניות הפרטיות.

מרדכי יוגב: לחסרי ישע, לפי מיפוי של הרשויות, אין דרך אחרת.

מרדכי יוגב: ואני אומר את זה לפיקוד העורף משום שידענו לעשות את זה לפועלים תאילנדים בשדות של עוטף עזה אז על הדרך הזאת, למקרים היותר קשים של לא עלינו עיוורת או עיוור על כיסא גלגלים וכו' אבל הכול צריך להיעשות בתיאום.

מרדכי יוגב: יש פה את נציגי משרד הרווחה.

מרדכי יוגב: הכול חייב להיות בתיאום של מיהו הפרטני ובסדר עדיפויות, שאם בכסף יש מאה מיגוניות לנתניה או לחיפה אז משרד הרווחה בחיפה מקצה את המאה האלה לחסרי ישע בתוך חיפה.

מרדכי יוגב: וכמובן בתיאום עם היקל"ר (יחידת קישור לרשות) ובתיאום עם כל הגורמים שיודעים לייצר את זה שזה יגיע ויהיה בזמן.

מרדכי יוגב: שני דברים אחרונים.

מרדכי יוגב: אחד, מוקד 110 גם אנחנו לא ידענו עליו אז ראוי אולי יותר פרסום ושווק.

<שבתאי גרברצ'יק: היה בתקופת הרצה, אבל הרצה מצוינת כי כל השיחות שאינן שיחות חירום אוטומטית נמשכות למוקד.

<שבתאי גרברצ'יק: ניקח לדוגמה הפרעות בדרך, תיקח את ל"ג בעומר - - -

מרדכי יוגב: אבל גם אני לא ידעתי על מוקד 110.

מרדכי יוגב: הדבר הנוסף והכי חשוב בעיניי הוא פשוט תרגול, ותרגול, לפי הכלל שקבעתם של הכי מוגן שיש.

מרדכי יוגב: נכון, יהיו זקנות שתישארנה יושבות בחדר שלהן או ליד השולחן שלהן או תכנסנה את ראשן מתחת לשולחן או מתחת למיטה, כך ראוי שיהיה כי כך זה הכי בטוח, לא שתתחלנה לרוץ ובוודאי לא בלילה, אלא מקסימום לחדר המדרגות ותרגול, תרגול.

מרדכי יוגב: לזה צריך לחתור, לכך חתרתי וכך ראוי שיהיה בשנה הקרובה.

מרדכי יוגב: התרגיל אמור להיות בספטמבר.

מרדכי יוגב: לא לוותר על תרגול כל האוכלוסייה.

מרדכי יוגב: לא לוותר, כי אם ספרתם פעם בבוקר ופעם בערב אז אתם לא בודקים אבל כל אזרח עושה לעצמו או רוב האזרחים או 70% מהאזרחים, גם אם רק 70%, עושים לעצמם את החשבון, לאן הם הולכים, מה הם עושים באותו הרגע.

מרדכי יוגב: הם נותנים לעצמם איזשהו דין וחשבון שאחר כך הם שוכחים אותו אבל ככל שזה קורה אחת לשנה, אז זה מתרגל את האנשים.

מרדכי יוגב: הם חשים את נקודת התורפה שלהם ואולי עוד 10% ייקחו טרנזיסטור עם סוללות ואולי עוד 10% יהיו להם בקבוקי מים וזה יצמצם את הנפגעים ויגביר את המוגנות ויציל חיים.

מרדכי יוגב: נקודה אחרונה שדיברנו עליה גם עם סיגלית בשעתו, אני חושב שהיינו צריכים ללכת לדַבָר הרבה יותר גדול וזה לייצר את חיל המתנדבים, שהנוער בו באופן מובנה ולא כזה פעם פה פעם שם.

מרדכי יוגב: לדעתי, כיתות י"א י"ב היו צריכות להירשם כמתנדבים קבועים.

מרדכי יוגב: לא יותר מיום הדרכה אחד.

<שבתאי גרברצ'יק: זה הולך להיות.

<דליה סלומון: יש עכשיו פרויקט שאנחנו מכשירים בשנה הבאה, שנת הלימודים תשע"ז, את כל תלמידי י', 4,000 תלמידים יחד עם משרד החינוך.

מרדכי יוגב: כל תלמידי י' הם אולי 40,000, לא 4,000.

<דליה סלומון: סליחה, 40,000.

<דליה סלומון: מחלצים - - -

מרדכי יוגב: שמח שזה קורם עור וגידים.

מרדכי יוגב: או אז יודעים לאה ויפה ומשה שהם צמודים ליעקב כהן מרחוב פינסקר קומה שלישית וברגע של חרום הם אתו.

מרדכי יוגב: ואז הם גם מסייעים בידו על החיים ועל המוות מה שנקרא.

מרדכי יוגב: אני חושב שזה יכול להיות דבר שבהחלט יועיל ויציל חיים.

מרדכי יוגב: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<פסיל לגאסה: קודם בירכתי את פיקוד העורף שהם משתפים אתנו פעולה 24/7 וכו', המשטרה לעומת זאת הם בכלל לא רואים.

<פסיל לגאסה: משטרה זה רק לבעיות, לקשיים ולאלימות, היא לא מסתדרת אתנו.

<פסיל לגאסה: במה שקשור לגבי העדה בכלל, המשטרה לא משתפת פעולה ואי אפשר להעלות אתם נושאים.

<פסיל לגאסה: יש לנו אמצעי תקשורת שהוא נגיש 24/7, כמו שפיקוד העורף עשה והוא יודע את זה, שזה אמצעי התקשורת היחיד וזה ערוץ IETV, ערוץ ישראלי אתיופי.

<פסיל לגאסה: יש גם רדיו, היחיד שיכול להגיע לכל בית.

<פסיל לגאסה: לעניין הבעיות אצל המבוגרים, אני לא רואה שום פגישה שנערכה עם המשטרה והם לא מנסים להגיע, גם כשאנחנו יוזמים.

<פסיל לגאסה: רק מדי פעם כשיש בעיות של הפגנה, באים לפגישה אחת ואחר כך נעלמים.

<פסיל לגאסה: זה לא מקובל, לא יכול להימשך הדבר הזה וצריך להיות כמו שאמרתי על פיקוד העורף שהם שיתפו פעולה ובירכנו אותם ואני מברך אותם גם נתנו לפיקוד העורף את הכַתָב שלנו שהוא יהיה קבוע במילואים ושיעבוד מולנו בזמני חירום, זה עובד מצוין.

<פסיל לגאסה: אבל המשטרה לעומת זאת, זה כישלון מוחלט בקרב הקהילה ואני ממש לא מבין את זה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לחזק.

אברהם נגוסה: תראי, פה, אנשים מבוגרים וגם אנשים מוגבלים, שהם מרותקים לבית, אני לוקח דווקא את אלה שהם באמת חסרי ישע.

אברהם נגוסה: אלה מחוברים לעניינים עם התקשורת שהם מבינים בשפה שלהם.

אברהם נגוסה: מה שמיוחד בערוץ 9 לעולי רוסיה וערוץ 140 IETV לעולי אתיופיה, זה שהם משדרים 24 שעות בשפה האמהרית.

אברהם נגוסה: וזה גם לא רק רדיו, הם גם רואים ויזואלי ולכן, אני לא מבין למה אתם לא מנצלים את הדבר הזה, את המערכת הזו, שכל כך חשובה שמגיעה לכל בית ונותנת הסבר טוב?

אברהם נגוסה: אני אשמח אם תתייחסו לשאלה מה הבעיה שלהם.

<דליה סלומון: אמר פה הדובר, שכל הסוגיה הזו של הקמת חטיבת תקשורת ואוכלוסייה, היא בכדי לתת מענה לאוכלוסייה שאתה מדבר עליה.

<דליה סלומון: אני יודעת שהנושא הוא טעון אדוני, אבל חשוב להבין שאנחנו רוצים לתת שירות הכי טוב בשבילם.

<דליה סלומון: לכן אמרתי לך קודם על העניין של הגיוס ואתה מדבר דווקא על המגזר האתיופי אז אמרתי לך בפתיחה שאנחנו כרגע בשלב של גיוס - - -

<פסיל לגאסה: כמה זמן אתם מגייסים?

<פסיל לגאסה: אתם מתעסקים אתנו כבר הרבה מאד שנים.

<פסיל לגאסה: כמה זמן אתם מושכים את זה?

<דליה סלומון: אני לא מתעסקת עם זה - - -

קסניה סבטלובה: שלושים שוטרים זה לא הרבה.

<דליה סלומון: תראה, אנחנו משטרה - - -

<פסיל לגאסה: הם הצליחו, מה הבעיה שלכם לעשות - - -

<דליה סלומון: בוא, אני רוצה לענות לך.

<דליה סלומון: פיקוד העורף ניבנה כדי לתת מענה לעורף בחירום.

<דליה סלומון: יש להם את התקציבים שלהם ואת היכולות שלהם שמיועדים לתת מענה לאוכלוסייה.

<דליה סלומון: משטרת ישראל במסגרת מה שיש לה צריכה לתת מענה כמו שאמרתי, לחירום שבשגרה, לאוכלוסייה.

<דליה סלומון: ואנחנו אין לנו עיבוי של כמות השוטרים שיש לנו בחירום כי אלה אותם שוטרים.

אברהם נגוסה: בגלל זה אני רוצה שתתמקדי.

אברהם נגוסה: לעניין העורף שמענו, זה לתקופת חירום.

אברהם נגוסה: אתם כל הזמן עם הציבור.

אברהם נגוסה: אין זמן מוגבל ולכן חשוב מאד להשתמש במערכת הזאת.

אברהם נגוסה: אני אומר לך, אני מבין שאת הולכת לכיוון התקציב - - -

<דליה סלומון: לא, לא.

<דליה סלומון: יש לנו את - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה להדגיש את עניין התקציב ליוצאי אתיופיה.

<דליה סלומון: לא, אני לא מתייחסת לתקציבים - - -

אברהם נגוסה: האם הגשתם תכנית וקיבלתם כסף?

<דליה סלומון: אני לא מכירה את הנושא של התקציב.

<דליה סלומון: אני מדברת באופן כללי.

אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית שוועדת השרים אישרה.

<דליה סלומון: כבוד היושב ראש, שניה.

<דליה סלומון: מופעל זמן שידור.

<דליה סלומון: לפיקוד העורף יש יכולת פריסה בזמן חירום ובעת חירום דרך אגב, הם הפוקדים השולטים והם נותנים הנחיות לאוכלוסייה.

<דליה סלומון: המשטרה לא נותנת הנחיות לאוכלוסייה כשיש אירוע חירום.

<דליה סלומון: מי שנותן זה פיקוד העורף.

<דליה סלומון: הם נותנים כיסוי לכלל האוכלוסייה.

<דליה סלומון: הנחיות מיגון וכו'.

<דליה סלומון: משטרת ישראל ממשיכה לתת שירות שגרתי בעת חירום.

<דליה סלומון: אנחנו ממשיכים כי צריך להגיע לאוכלוסייה, לזירות הקטנות ולכן, יש לנו את אותם אנשים שנמצאים בזירה.

<דליה סלומון: הם נותנים הנחיות כלליות לנושאי מיגון וכל מה שצריך ויש להם את התקציבים לכך.

<דליה סלומון: לא שאני אמרתי שאין תקציב, אם לא הבנתם אותי נכון, אני רק אומרת, אפילו זמן שידור אין לנו, שתבינו.

<דליה סלומון: בזמן חירום - - -

<פסיל לגאסה: אתם לא יושבים לדבר אתנו.

<פסיל לגאסה: מה זה "בזמן שיגרה"?

<פסיל לגאסה: בזמן שיגרה אתם - - -

אברהם נגוסה: רגע, רגע.

<פסיל לגאסה: סליחה, סליחה.

אברהם נגוסה: רק לחברי כנסת מותר .

<פסיל לגאסה: סליחה, סליחה.

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<דליה סלומון: זה מה שניסיתי להגיד.

<דליה סלומון: לעניין הערוץ שאתם משדרים 24/7, יש את חטיבת התקשורת עם אוכלוסייה שבבנייה כרגע.

<דליה סלומון: עכשיו אתה מעלה פער.

<דליה סלומון: את הפער הזה, אני כרגע רושמת, הרי כשאתם מדברים אני גם רושמת וזה משהו שאנחנו כן ניתן את הדעת עליו.

<דליה סלומון: אם אתם אומרים שאתם יכולים לתת שעת שידור או כמה דקות שידור בזמן חירום, כי אלה דברים שמאד תלויים, תלויים במה שנותנים.

<דליה סלומון: אתה אומר שיש, יהיה פה מישהו שעכשיו יצא לשנייה, אני אעביר לו את המסר ואנחנו ניקח את זה בחשבון.

<דליה סלומון: יש לנו כוונה להגיע לכולם.

<דליה סלומון: אם נצליח להגיע לכולם זו הצלת חיים, זו המשימה שלנו.

<דליה סלומון: רשמתי בפני את מה שאתה אמרת, הנה הוא הגיע.

<דליה סלומון: אני בכל מקרה אעביר את המסר לעניין של יכולת לשדר בערוץ בשפה האמהרית בזמן חירום, לתת לנו זמן שידור.

<שבתאי גרברצ'יק: באמהרית?

אברהם נגוסה: כן.

<שבתאי גרברצ'יק: בשמחה.

<דליה סלומון: אתה רואה?

אברהם נגוסה: יש את 140 IETV בטלוויזיה, אז הנה.

קסניה סבטלובה: הערוץ הזה, חשוב להדגיש, זה בכבלים.

קסניה סבטלובה: מי שאין לו כבלים אין לו את הערוץ הזה.

<פסיל לגאסה: בלוויין.

קסניה סבטלובה: בלוויין.

קסניה סבטלובה: הרבה אנשים הם לא - - -

<שבתאי גרברצ'יק: כל כלי תקשורת שיסייע לנו כמשטרת ישראל להעביר את המסרים שלה ולהתחבר לאוכלוסייה, מבחינתנו זה דבר מבורך.

אברהם נגוסה: כן, ערוץ 9 לדוברי הרוסית וערוץ IETV 140 לדוברי אמהרית וטיגרית.

<שבתאי גרברצ'יק: יש לנו נציג שכמעט גר שם באולפן במודיעין וזה ערוץ הרוסית אז ערוץ אמהרית בשמחה.

<שבתאי גרברצ'יק: בהחלט.

אברהם נגוסה: פסיל, יש לך התייחסות או שהכול ברור?

<פסיל לגאסה: הוא אמר וזה בסדר גמור.

<פסיל לגאסה: כבוד היושב ראש, בנושא של המשטרה.

<פסיל לגאסה: כמה ישיבות אנחנו עושים בכל מיני נושאים אבל גם בנושא הזה אנחנו טוחנים מים.

<פסיל לגאסה: ולכן אני אומר עכשיו, הכדור פה אצלם.

<פסיל לגאסה: אמרנו, דיברנו, בואו נראה מה ההתקדמות.

אברהם נגוסה: או.

אברהם נגוסה: קיי, אסתר, אמרת שיש לך שאלה.

<אסתר בלום: כן, זה מחדד את מה שאתה אומר.

<אסתר בלום: גם דיברנו הרי גם בחוץ אבל אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול.

<אסתר בלום: אתם מדברים על תקשורת, אנחנו נהיה בקשר עם ערוצי התקשורת.

<אסתר בלום: אנחנו לא תקשורת אבל אנחנו מגיעים לאלפי אנשים בכל השפות, אז בהחלט אנחנו לרשותכם כדי שתיצרו אתנו קשר במקרים שהם כמו שאמרת, אם זה כמו שהיה בתל אביב או מקרים שהם יותר חירום, כדי להפיץ מידע בשפה אצלנו, כדי שנפיץ את זה ונעביר את המידע בכל הכלים שעומדים לרשותנו אל העולים החדשים שהם בקשר אתנו.

<שבתאי גרברצ'יק: הרעיון הכללי הוא מה שאנחנו עושים עכשיו כפי שאמרתי בימים האלה בחטיבת האוכלוסייה.

<שבתאי גרברצ'יק: לנסות לפלח ואני יכול לתת דוגמה מהמגזר החרדי.

<שבתאי גרברצ'יק: המגזר החרדי הוא לא בצבעים של שחור ולבן.

<שבתאי גרברצ'יק: מדובר על סדר גודל של מעל שלוש מאות סוגים שונים שנחלקים לערים שונות, שניזונים מכלי תקשורת שונים לגמרי.

<שבתאי גרברצ'יק: אני לבד עובד מול סדר גודל של שמונים עיתונאים שכל אחד בא מאג'נדה שונה, למרות שכולם תחת הכותרת "דתי וחרדי".

<שבתאי גרברצ'יק: הרעיון הוא לנסות ולהגיע לאותם כלי תקשורת, לאותם מעצבי דעת קהל, לאותם ראשי קהילה, רבנים, קייסים במקרה הזה או כל מקרה אחר.

<שבתאי גרברצ'יק: ברור שלא נגיע לכולם אבל השאיפה היא להגיע לכולם וכל פלטפורמה שתינתן לנו מבחינתנו היא דבר מבורך.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו נשמח מאד לנצל אותה.

<אסתר בלום: אני רוצה לחדד כאן.

<אסתר בלום: בעצם אתה מופנה לאוכלוסייה הישראלית באמצעות תקשורת ישראלית אבל בשפות אחרות אתה פונה לחוץ לארץ, באמצעות התקשורת הזרה.

<אסתר בלום: אתה לא פונה - - -

<שבתאי גרברצ'יק: לא, הכוונה - - -

<אסתר בלום: לא רק מהחטיבה.

<שבתאי גרברצ'יק: מה שאנחנו עושים, תראי, אני אתן לך דוגמה על עצמי.

<שבתאי גרברצ'יק: כשאני מדבר על המגזר הדתי חרדי אני אומר שאני מדבר חרדית.

<שבתאי גרברצ'יק: לא מדבר עברית, מדבר חרדית.

<שבתאי גרברצ'יק: כשאני אומר שאני מדבר חרדית הכוונה היא שאני מכיר את האוכלוסייה הזאת לפניי ולפנים, אני יודע בדיוק איך לדבר אליהם, אילו מסרים נכונים לדבר, איפה הדברים שאסור לומר, איפה הדברים שצריך לומר ואיך לומר אותם.

<שבתאי גרברצ'יק: אותו הדבר גם לגבי האוכלוסייה הרוסית.

<שבתאי גרברצ'יק: הדובר שלנו, מיכאל שמו, שהוא דובר למגזר הרוסי, לציבור הרוסי, הוא חי את ההוויה הזו יום יום.

<שבתאי גרברצ'יק: כמובן שהוא לא עוסק בתרגום של עברית לרוסית, הוא חושב דרך הראש - - -

<אסתר בלום: האם הוא מעביר הודעות לעיתונות בשביל כתבים זרים או בשביל אוכלוסייה שנמצאת כאן?

<שבתאי גרברצ'יק: בשביל האוכלוסייה שנמצאת כאן.

<אסתר בלום: זה מאד שונה.

קסניה סבטלובה: למה השאלה הזאת על כתבים זרים, מאיפה זה בא בכלל?

<שבתאי גרברצ'יק: יש כתבים זרים שגם ניזונים מהאוכלוסייה.

קסניה סבטלובה: הנושא הוא לא תקשורת זרה.

קסניה סבטלובה: עם כל - - -

<אסתר בלום: לכן אני מחדדת כי אם אנחנו מדברים על ערוץ 9 זה נשמע פשוט אבל אם אנחנו מדברים על צרפתית או על אנגלית, אז זה כבר לא אותו הדבר.

<אסתר בלום: לפי מה שידוע לי מהכתבים, מהעיתונות של המשטרה, אני מדברת על הכתבים הזרים, השפה שלהם שונה.

<אסתר בלום: לא חטיבה כזו - - -

קסניה סבטלובה: הטלוויזיה הרוסית הממלכתית לא תעביר הודעה על נהלי חירום בישראל.

קסניה סבטלובה: עם כל הכבוד.

<אסתר בלום: זה מה שאני אומרת אבל - - -

קסניה סבטלובה: למה אנחנו מדברים על זה בכלל?

קסניה סבטלובה: אני לא מבינה למה את - - -

<שבתאי גרברצ'יק: הנקודה היא - - -

<אסתר בלום: המסר הוא - - -

<שבתאי גרברצ'יק: יש כתבים - - -

קסניה סבטלובה: מה הקשר?

<שבתאי גרברצ'יק: יש במדינת ישראל כתבים זרים, זה בסדר אבל לא אליהם אנחנו - - -

אברהם נגוסה: היא מתכוונת לשפות זרות.

קסניה סבטלובה: שפות זרות כן אבל ערוץ תקשורת הוא רק פלטפורמה - - -

<אסתר בלום: רציתי לחדד את זה ואני מבינה - - -

אברהם נגוסה: שפות זרות, לא תקשורת - - -

קסניה סבטלובה: אפשר לקבל אצל הערוצים הישראלים.

קסניה סבטלובה: כל הדברים האחרים הם לא רלבנטיים מהבחינה הזו.

<אסתר בלום: נכון.

<אסתר בלום: רציתי לחדד ולשמוע את זה.

<אסתר בלום: באיזה שפות יש מסרים שמועברים לעולים החדשים?

<שבתאי גרברצ'יק: מעבר לשפות, כמובן שאנחנו רוצים להגיע לכמה שיותר אבל לא נגיע למישהו שמדבר איזושהי שפה והוא אחוז מאד קטן באוכלוסייה.

<אסתר בלום: אנגלית.

<שבתאי גרברצ'יק: דובר האנגלית שלנו, דובר השפות שמדבר את השפות האנגלו-סקסיות ומדבר אנגלית - - - קודם כל, אנחנו מדברים לציבור.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו דוברים של משטרת ישראל אל הציבור.

<שבתאי גרברצ'יק: כלי התקשורת הוא פלטפורמה להעביר את מה שאנחנו רוצים לצבור ולקלוט מן הציבור.

<שבתאי גרברצ'יק: זה לא הערך עצמו של מגע עם התקשורת, אלא נכון להיום בעולם התקשורת שהוא משתנה לאיטו, אנחנו יותר עובדים בשיטות ישירות כמו דרך הפייסבוק שתופס תאוצות עצומות.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו מתרגמים ונתרגם את הפייסבוק שלנו לכמה שפות, אבל זו עדיין פלטפורמה להעברת מסרים.

<שבתאי גרברצ'יק: על הדרך יש כתבים זרים שעובדים במדינת ישראל וגם מקבלים שרות אבל זה לא עיקר העשייה שלנו.

<שבתאי גרברצ'יק: עיקר העשייה, 99% הם לישראלי שדובר שפות ולא מבין את מה שאני אומר לו בעברית.

אברהם נגוסה: העניין של כתבים זרים הוא לא רלבנטי לדיון שלנו.

<אסתר בלום: השאלה שלי היא פשוטה, האם אוכלוסייה דוברת אנגלית בישראל - - -

אברהם נגוסה: זה בשביל דוברי שפות זרות, לא תקשורת זרה.

קסניה סבטלובה: שפות זרות ולא תקשורת זרה כי - - -

אברהם נגוסה: היא מתכוונת בשפות זרות כמו אנגלית.

אברהם נגוסה: אתה מתמקד כל הזמן באמהרית ורוסית אז היא אומרת שלא רק דוברי אמהרית ורוסית נמצאים בין העולים כי יש גם שפות אחרות כמו אנגלית וכמו צרפתית או ספרדית.

<שבתאי גרברצ'יק: כרגע הדוברים המגזריים שלנו מדברים ספציפית בשפות מסוימות ואני, שדובר חרדית לצורך העניין.

<שבתאי גרברצ'יק: יש גם ברוסית אנגלית וערבית.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו בשאיפה כמובן לפתוח את זה למעגלים יותר גדולים אבל עיקר העשייה שלנו או האדפטציה המלאה של פעילות המשטרה היא קודם כל לארבע השפות הללו.

<שבתאי גרברצ'יק: הוזכרה כאן האוכלוסייה הערבית.

<שבתאי גרברצ'יק: האוכלוסייה הערבית כמעט ולא מקבלת שירותי משטרה.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו יודעים את זה ואנחנו הולכים גם לקראת מהפיכה עם הקמת מינהלת שכבר הוקמה.

<שבתאי גרברצ'יק: העמדנו תת ניצב בראשה שהוא יטפל בזה ויקים את המנהלת.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו עומדים לגייס מעל 1,300 שוטרים ערבים שאנחנו רוצים שהם אלה שישרתו את האוכלוסייה.

<שבתאי גרברצ'יק: הם מכירים את האוכלוסייה, הם באים מתוך האוכלוסייה, הפתיחות הרבה יותר גדולה וכמובן התקשורת שאנחנו עובדים מולה היא תקשורת שאנחנו מחברים אותה לעשייה שלנו.

<שבתאי גרברצ'יק: זו תקשורת למען האוכלוסייה, בשביל האוכלוסייה ולא תקשורת זרה.

<שבתאי גרברצ'יק: על הדרך יש תקשורת זרה, זה בסדר, זה יפה אבל, מה שנכתב עליי בארצות הברית, על מה שאני עושה באותו רגע בטייבה זה ממש לא מעניין מישהו בדאלאס אלא מה שמעניין את תושב טייבה זה איך אני מגיע אליו - - -

<אסתר בלום: אני לא מדברת על תושב טייבה.

<אסתר בלום: אני מדברת על תושב רעננה או תושב ירושלים שהוא דובר אנגלית, איך הוא מקבל את המידע מלבד מהערוץ הקהילתי בחוץ לארץ, כי זה מה שקורה כיום.

<שבתאי גרברצ'יק: האם הוא קורא את Jerusalem Post באנגלית?

<אסתר בלום: הוא קורא אבל - - -

<שבתאי גרברצ'יק: נהדר, יש לנו - - -

<אסתר בלום: בזמן חרום - - -

<שבתאי גרברצ'יק: מקבל את ההודעות.

<אסתר בלום: אלה כלי תקשורת, אני שואלת על אנגלית.

<שבתאי גרברצ'יק: בישראל יש שני - - -

קסניה סבטלובה: גם לדוברי רוסית זה לא 24/7.

<אסתר בלום: נכון.

<שבתאי גרברצ'יק: הוא משדר באנגלית והוא מקבל מאתנו את כל השירותים.

<שבתאי גרברצ'יק: יש מהדורת חדשות קצרה ברדיו רק"ע שעוסקת באנגלית וכמובן עיתונות טובה.

<שבתאי גרברצ'יק: עיתונות טובה לא רלבנטית לצורך העניין בשעת חירום אבל אלה שני כלי התקשורת.

<שבתאי גרברצ'יק: אנחנו לא מקימים כלי תקשורת, אנחנו יכולים דרך הפייסבוק ודרך כל מיני דברים.

<שבתאי גרברצ'יק: כל כלי תקשורת שמשדר עבור האוכלוסייה הישראלית, משדר או מקוון באותו רגע, מקבל מאתנו את השירותים.

<אסתר בלום: האם יש לך את זה בשפות?

<שבתאי גרברצ'יק: בשפות שאנחנו כרגע עובדים אתן.

<אסתר בלום: יש לכם פייסבוק באנגלית?

<שבתאי גרברצ'יק: פייסבוק באנגלית יהיה.

<שבתאי גרברצ'יק: ברוסית עוד לא.

<אסתר בלום: אין ברוסית?

<שבתאי גרברצ'יק: כרגע לא.

<אסתר בלום: תודה.

אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה, שצריכים להתייחס לדוברי צרפתית כי יש עולים חדשים מצרפת וזה צריך לכלול את זה כאחת השפות.

אברהם נגוסה: כמו שאמר פסיל, הוא אמר שיש פה ערוץ שפועל 24 בשפות אמהרית וטיגרית אז זה גם כדי למנוע את העימות של המשטרה עם הקהילה ולא רק לחכות למצבי חירום אלא גם בשגרה צריך להשתמש בערוץ הזה כדי להסביר זכויות וחובות.

אברהם נגוסה: זה לטובת קידום היחס והאמון בין המשטרה לקהילה.

אברהם נגוסה: זו נקודה שתיקחו לתשומת לבכם.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לשמוע את אדוני מרשות השידור ואז אני צריך לפנות גם למשרד הקליטה.

<מנחם גרנית: קוראים לי מנחם גרנית ואני מנהל חטיבת הביצוע בקול ישראל.

<מנחם גרנית: למעשה, אני אחראי מעשית לתיאום הטכני בין פיקוד העורף לבין קול ישראל.

<מנחם גרנית: אני רוצה לציין שיש שני אתרים ב"קול ישראל" כיום, "קול ישראל" שבפירוק, אחד ברחוב הלני המלכה והשני בשרונה בתל אביב.

<מנחם גרנית: שני האתרים האלה שבהם יש לנו מערכות שמתפקדות יפה מול פיקוד העורף גם נעשו תרגילים.

<מנחם גרנית: היה תרגיל לפני כמה חודשים שעבר בהצלחה.

<מנחם גרנית: שני האתרים האלה, עתידם לא ברור, בעיקר לגבי שרונה, אני חייב לציין, שאמור להתפנות עד אמצע נובמבר.

<מנחם גרנית: התאגיד החדש אמור להתחיל לשדר ממתחם אחר.

<מנחם גרנית: אותו הדבר לגבי הלני המלכה.

<מנחם גרנית: המצב כרגע לא ברור.

<מנחם גרנית: אני רוצה להעלות את הנושא הזה שתהיה מודעות לעובדה ש"קול ישראל" בפירוק לא יודע מה יקרה במצבי חירום עם התאגיד החדש, בהקשר הזה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד הקליטה, בבקשה.

<אורי קרן: אני מנהל אגף ביטחון וחירום במשרד הקליטה.

<אורי קרן: נמצאת פה מגל שהיא מנהלת תחום החרום במשרד.

<אורי קרן: אדוני היושב ראש, בהמשך למה שהתחלת אתו את הישיבה וכמו שאמרה נציגת פיקוד העורף, אנחנו פועלים בשיתוף פעולה מלא עם פיקוד העורף.

<אורי קרן: עלה הנושא של סרטון במטוס ולא מדובר על זה אלא מדובר שבשעת חירום, במידה ויש שעת חירום, אנחנו יודעים להגיע לאותו מטוס עולים שמגיע כמטוס עולים ולא לעולים מפוזרים.

<אורי קרן: אנחנו יודעים להגיע גם לשם.

<אורי קרן: בכל מקרה, בשעת חירום מגיע נציג של פיקוד העורף לנתב"ג ששם אנחנו קולטים בטרמינל 1 את העולים ובאותו מקום מבצעים הדרכה לכל עולה, לפני שהוא מגיע.

<אורי קרן: ב"צוק איתן" היה לנו מטוס של עולים שהגיע לארץ עם אנשים שעוד לא יודעים להשתמש באינטרנט או משהו כזה ולידם יושבת סוללת כיפת ברזל שמפעילה טילים אז חשוב מאד להגיע לשם.

<אורי קרן: אנחנו פועלים בשיתוף עם פיקוד העורף בהכשרת מוקדנים.

<אורי קרן: יש לנו מוקד הכוונה בנתב"ג שנותן מענה לעולים בשעת חירום.

<אורי קרן: המוקד הזה מחובר ישירות אל המוקד של פיקוד העורף.

<אורי קרן: מדברים פה ועלתה פה המון משטרת ישראל אבל עם כל הכבוד למשטרת ישראל, בהיבט הזה היא לא רלבנטית לשעת חירום.

<אורי קרן: מי שרלבנטי לשעת חירום ואני מדבר על שעת חירום זה פיקוד העורף.

<אורי קרן: נוצר מצב מיוחד בעורף ומי שכרגע מפקד בשטח זה פיקוד העורף ולא אף אחד אחר.

<אורי קרן: יש לנו מרכז מידע שיודע לענות לעולים בכל השפות ובמידה ויש איזשהו פער בנושא השפות אנחנו יודעים להתחבר ישירות למרכז המידע של פיקוד העורף, שיודע לתת מענה בכל השפות.

<אורי קרן: לגבי השאלה איך מגיעים לכל העולים, בזמן חירום יש פאנלים בכל השפות.

<אורי קרן: ובכל הערוצים.

<אורי קרן: עובדים קבוע עם ערוץ 2 וגם ערוץ 1, יש פאנלים עם כתוביות שרצות ברוב השפות.

<אורי קרן: עם חלק מהשפות השתפרנו בתקופה האחרונה, אנחנו יודעים לתת גם בצרפתית גם בספרדית.

<אורי קרן: צריך לזכור, אוכלוסיית העולים, בעיקר הצרפתים והספרדים, הם לא אוכלוסייה מרוכזת אלא שהם אוכלוסייה שמפוזרת בכל הארץ, שייכים לרשויות המקומיות.

<אורי קרן: אנחנו לא יודעים להגיע לכל בית ובית, להציב שם איש פיקוד העורף או איש משטרה ובטח שלא אדם ממשרד הקליטה.

<אורי קרן: אנחנו יודעים להגיע אליהם עם השירות שאנחנו נותנים להם ואנחנו ממשיכים לתת את השירות הזה גם בשעת חירום.

<אורי קרן: המשרד פועל בשעת חירום בכל המקומות ויודע להגיע לכל מקום.

<אורי קרן: לגבי אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים, חבר'ה, זו אוכלוסייה ששייכת למשרד הרווחה, כמו כל אוכלוסייה אחרת במדינה ובמידה ויש לה איזשהו צורך מיוחד, את הצורך הזה צריך להעלות לרשות המקומית מבעוד מועד והם יקבלו את כל היחס.

<אורי קרן: אבל לא יכול להיות מצב שבזמן חירום אנחנו נגיע לכל בית ובית.

<אורי קרן: גם לגבי הנושא של - - -

אברהם נגוסה: אבל תסכים אתי שקשה לך להגיע לכל בית של אותם עולים שמפוזרים בכל הארץ והם מקושרים לערוץ 9 או לערוץ IETV, ורק דרך זה אתה יכול להעביר את המסר שלך.

אברהם נגוסה: באנגלית דרך רדיו באנגלית או בצרפתית, דרך זה אתה יכול להגיע.

<אורי קרן: בוודאי, זה מה שאני אומר, אנחנו פועלים בשעת חירום - - -

אברהם נגוסה: אז מה משרד הקליטה עושה בעניין?

אברהם נגוסה: האם אתם מתחברים לנושאים האלה ואתם נותנים תקציב כדי שהמסרים יגיעו?

<אורי קרן: אני אומר שוב.

<אורי קרן: לעניין תקציב, אני לא נוגע בו.

<אורי קרן: אני אומר, אנחנו עובדים קבוע עם פיקוד העורף.

<אורי קרן: אני רואה שאתה מהנהן - - -

<פסיל לגאסה: אני מחייך.

<אורי קרן: אתה מחייך.

<אורי קרן: ההגעה של פיקוד העורף לערוץ האמהרית - - -

<פסיל לגאסה: לא, לא, אתם לא קשורים לזה בכלל.

<פסיל לגאסה: פיקוד העורף הגיע אלינו, אני מנהל את הערוץ הזה כבר שבע שנים מאז הקמתו, אתם לא קושרים לזה בכלל ולא ראיתי משרד הקליטה - - -

<אורי קרן: אני לא מתכוון - - -

<פסיל לגאסה: זה נכון.

<פסיל לגאסה: צריך להגיד את האמת.

<פסיל לגאסה: אתה אומר שאתה קשור, אתה לא קשור, משרד הקליטה לא ערוך לזה.

<אורי קרן: אני לא מתכוון לנהל ויכוח אבל אנחנו קשורים ואנחנו מטפלים ואנחנו מטפלים מול פיקוד העורף וההגעה לכל השפות ולכל המקומות האלו זה כשאתה מעלה בינינו לבין פיקוד העורף.

<אורי קרן: אנחנו מגיעים לכל המקומות וגם לעולים.

<אורי קרן: אני יכול להגיד לך שיש מקבצי דיור.

<אורי קרן: עולים קשישים, בעיקר עולים מחבר העמים, אנחנו בשנה האחרונה, בשנת 2016, הגענו לכל מקבצי הדיור בעזרת פיקוד העורף.

<אורי קרן: יש גל שנתי של הדרכות שעוברים - - -

קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שמקבצי דיור הם הקטע הפחות בעייתי כי הם מרוכזים וקל יותר להגיע.

<אורי קרן: אבל רק לשם אנחנו - - -

קסניה סבטלובה: מדברים על בודדים.

<אורי קרן: זה מה שאנחנו אומרים.

<אורי קרן: לבודדים בסופו של דבר אי אפשר להגיע בית בית.

<אורי קרן: אנחנו עובדים יחד עם הרשות המקומית.

<אורי קרן: מייצרים פלאיירים בכל השפות - - -

קסניה סבטלובה: אולי, ביחד עם הרשות המקומית, אתם תצרו רשימות של אנשים פוטנציאלים שצריך לעדכן אותם ולהתקשר אליהם.

<מגל אוקנין: יש מיפוי.

<אורי קרן: יש מיפוי של האנשים האלה.

קסניה סבטלובה: יש זמן עכשיו.

קסניה סבטלובה: היום אנחנו בתקופה רגועה פחות או יותר - - -

<אורי קרן: בשביל לעשות הכול בשגרה - - -

קסניה סבטלובה: הסכמי שלום בפתח אז אולי כל זה לא רלבנטי בכלל אבל בינתיים יש מה להיערך.

<אורי קרן: המיפוי הזה קיים.

<אורי קרן: המיפוי של הצרכים המיוחדים קיים.

<אורי קרן: הוא קיים במשרדים שאחראים לטפל, אם זה משרד הבריאות ואם זה משרד הרווחה.

<אורי קרן: הם יודעים להגיע והאנשים ממופים.

<אורי קרן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד הרווחה, הם יושבים משרד מעלינו, אנחנו עוברים על כל החומר אתם והם יודעים שיש אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים, כמו אוכלוסייה שאינה של עולים אלא שנולדה בארץ ומי שנותן לה מענה זה משרד הרווחה.

<אורי קרן: אותו הדבר פה.

<אורי קרן: אנחנו יודעים להגיע גם למקומות האלה.

<אורי קרן: שוב, המשרד יודע וגם בשעת חירום נערך.

<אורי קרן: פותח מטות הפעלה בחירום.

<אורי קרן: יושבים נציגים שלנו ברשויות המקומיות ויודעים להגיע ולתת פתרון בשטח לכל מצב כזה.

<אורי קרן: זהו מבחינתנו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני חוזר אליך, מר מנחם גרנית, בבקשה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת, כמו שתיארת קודם, את העניין של הקשר עם פיקוד העורף, מה הולך להיות עם התאגיד החדש?

<מנחם גרנית: אני לא יודע.

<מנחם גרנית: אין לי שום תפקיד בתאגיד החדש.

<מנחם גרנית: אני רוצה להאמין - - -

אברהם נגוסה: תראה, זה מאד מדאיג אותי, כי התאגיד הולך להתחיל באוקטובר.

<מנחם גרנית: על פי החוק כן, באוקטובר.

אברהם נגוסה: באוקטובר.

אברהם נגוסה: אתם לא יודעים, לא בניתם את המערכת?

אברהם נגוסה: אתה לא יודע אם זה ממשיך?

אברהם נגוסה: האם מישהו יכול להסביר לנו?

<אלגרה אמדו: אלגרה אמדו.

<אלגרה אמדו: מנהלת רשת שפות בתאגיד.

<אלגרה אמדו: אנחנו רוצים להמשיך את שיתוף הפעולה, גם עם פיקוד העורף וגם להמשיך לשדר הודעות חרום בזמן אמת.

<אלגרה אמדו: מה שיש היום ב"קול ישראל" אני מאד מקווה שנמשיך לעשות את זה גם בתאגיד החדש.

<אלגרה אמדו: ואפילו אני מאד מקווה שנוכל להרחיב את הודעות החירום בתאגיד החדש ואם תהיה רשת שמשדרת רוסית כל הזמן יכול להיות שאנחנו נוכל להיכנס עם שפות גם לרשת הזו ולשדר בזמן חרום.

אברהם נגוסה: את מקווה או שיש משהו שאת יודעת?

<אלגרה אמדו: אנחנו בינתיים בתהליך בנייה.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אתה רוצה להוסיף?

<לי-אור אברבך: כן.

<לי-אור אברבך: אני לי-אור אברבך מנהל התכניות ברדיו בתאגיד השידור החדש.

<לי-אור אברבך: כמו שאלגרה אמרה אנחנו עכשיו נמצאים בתהליך של בניה, גם של האלמנטים ההנדסיים של התאגיד החדש.

<לי-אור אברבך: אנחנו כבר יודעים להגיד שיהיו יותר שעות רוסית לעומת המצב היום ברדיו רק"ע.

<לי-אור אברבך: אנחנו כמובן לא מוותרים על השפות ויהיה מקום לשפות.

<לי-אור אברבך: צריך להגיד שהדיגיטל ישחק תפקיד מאד משמעותי בתאגיד השידור הציבורי שאנחנו בונים עכשיו ויהיה מענה רחב הרבה יותר, גם בתחום השפות בתחום הדיגיטלי, שגם אתה, אדוני היושב ראש, ציינת את זה בהתחלה, בכל הקשור לאפליקציה וגישה לאינטרנט, גם שם ניתן מענה בשעת חירום.

אברהם נגוסה: בתאגיד החדש.

<לי-אור אברבך: כן.

אברהם נגוסה: בסדר גמור.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציג הסוכנות, בבקשה.

אברהם נגוסה: אם אתה רוצה להציג, אתה לא חייב.

<אוהד דרורי: אין לנו הרבה מה להוסיף.

<אוהד דרורי: אני אגיד במילה.

<אוהד דרורי: לעולים שנמצאים כרגע בטיפול של הסוכנות היהודית, הסוכנות היהודית היא אימא ואבא של העולים, יש בזה טיפול מאד פרטני גם בזמן חירום וגם בשוטף.

<אוהד דרורי: יש תרגילים שעושים עם חטיבת הביטחון של הסוכנות היהודית והיא מטפלת באופן שוטף.

<אוהד דרורי: גם עם תרגול.

<אוהד דרורי: בזמן חירום הצוותים של הסוכנות היהודית נמצאים 24/7 במרכזי הקליטה ובמקומות אחרים.

<אוהד דרורי: יש תרגולים של צוותים שמופעלים, יודעים בדיוק כל עולה איפה הוא נמצא.

<אוהד דרורי: העולים של הסוכנות היהודית מטופלם היטב.

<אוהד דרורי: מעבר לזה הסוכנות היהודית עושה בנוסף כל מיני תכניות עם אזרחים בשטח, על בסיס תרומות.

<אוהד דרורי: אני חושב שחבל על הזמן של הוועדה בשביל לפתוח את זה.

<אוהד דרורי: יש הרבה פעילות בזמן חירום.

אברהם נגוסה: תודה.

<אורי קרן: סליחה, אם אפשר.

אברהם נגוסה: כן.

<אורי קרן: הנושא הזה, שהעולים מטופלים על ידי הסוכנות היהודית בשעת חרום, הוא לא נכון.

<אורי קרן: לבוא ולצאת כדי להוציא את זה כמשפט פה כדי לסגור את הסיפור.

<אוהד דרורי: למה לא נכון?

<אורי קרן: כי הוא לא נכון.

<אורי קרן: אנחנו מנסים ליצור שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית ואני יכול להגיד לך בוודאות, בתור אחד שמבקר הרבה במרכזי הקליטה ובודק את נושא החירום, שהם לא מטופלים.

<אורי קרן: הם מטופלים אבל לא בצורה הטובה ביותר כמו שאתה מגדיר את זה פה.

<אורי קרן: יש עוד המון מה לעשות.

<אוהד דרורי: תן לי דוגמה ל"לא מטופלים".

<אוהד דרורי: אני חי במרכז קליטה, אז בוא תסביר לי בדיוק מה זה.

<אורי קרן: נדבר אחרי זה, אני לא רוצה פה בוועדה.

<אוהד דרורי: כן, בוא נצהיר.

<אוהד דרורי: כן, בוא נשמע.

<אוהד דרורי: הנה, יש זמן.

<אורי קרן: אם אנחנו מגיעים במהלך "עופרת יצוקה" למרכז קליטה באשקלון, דופקים בדלת של אחד העולים ושואלים אותו: תגיד, מה אתה עושה כשאתה שומע אזעקה?

<אורי קרן: הוא אומר: תלוי.

<אורי קרן: במה תלוי?

<אורי קרן: בתלוי בעוצמת הפיצוץ.

<אורי קרן: אם הפיצוץ חזק אני יורד למקלט, אם הוא חלש אני נשאר בבית.

<אורי קרן: אם לזה אתה קורא מוכנות אז עלא כפק.

<אורי קרן: עכשיו תגיד שזה נקודתי, נכון?

<אורי קרן: אני אומר לך שיש עוד הרבה אבל לא בקטע שהוא נגדך כי אני בעד.

<אורי קרן: אני רוצה לעשות את שיתוף הפעולה.

<אורי קרן: אני אומר לך - - -

<אוהד דרורי: אני אומר לך, שיתוף פעולה בין משרד הקליטה לסוכנות היהודית, האם פה יש בעיה?

<אורי קרן: יש פער גדול מאד בנושא הביטחון.

<אורי קרן: ביטחון וחירום.

<קריאה: יש לך איש ביטחון שאחראי?

<אוהד דרורי: בוודאי.

<אורי קרן: יש פה - - -

אברהם נגוסה: זה מאד חשוב ששני הגורמים האלה שהם כמו שהגדרת אבא ואימא, אני חושב שזה אתם, הסוכנות ומשרד הקליטה, שניכם, לפני שהעולים מגיעים למשרדים אחרים.

<אוהד דרורי: ב"עופרת יצוקה" עשיתי במרכזי קליטה הדרכה 24/7 בשיחות עם עולים, עם דיסקים שמחולקים בשפה האמהרית לכל העולים, במקרה הזה זה היה מרכז קליטה של אתיופים.

אברהם נגוסה: אני אכלול את זה בהחלטה שבסיכום שהוועדה קוראת לחזק את שיתוף הפעולה בין הסוכנות היהודית למרכז הקליטה בעניין הביטחון לזמן החירום.

אברהם נגוסה: בבקשה, גברת דפני, שהיום נציגת משרד הרווחה.

<דפנה מושיוב: במשרד הרווחה יש אנשים שאחראים על הנושא של הביטחון, מה שנקרא המעגל הראשון והשני של הסיכון בקהילה ובחוץ ביתי.

<דפנה מושיוב: שם נמצאים גם העולים בהתאם לגיל, למסגרת וכיו"ב.

<דפנה מושיוב: מה שכן הייתי רוצה אולי להדגיש זה את הנקודה של הדיון בתרחישים.

<דפנה מושיוב: הרי יש לנו כל שנה תרגילים אבל אולי לפני התרגיל ובאמת פיקוד העורף מוביל את כל התהליך הזה כמתכלל של כל משרדי הממשלה, לנסות אולי להציע שיהיו איזשהם תרחישים שיהיו ספציפיים לעולים כדי שנעלה את הסוגיות הבין-משרדיות.

<דפנה מושיוב: כי יש דיון בין-משרדי אבל לנסות אולי קצת לתת מיקוד לנושאים האלה וגם אז להיעזר בארגוני העולים.

<דפנה מושיוב: זה אולי אחד הדברים שצריך לחשוב עליו לפעמים, כי מאד ברור הקשר של ארגוני העולים עם משרד הקליטה אבל נמצאים שם אנשים שהם מתנדבים ואנחנו יכולים אולי להיעזר בהם.

<דפנה מושיוב: אולי.

<דפנה מושיוב: אני מעלה את הסוגיות כי אני חושבת שצריך לפנות למשרד הרווחה.

<דפנה מושיוב: אצלכם הם בסדר, הכוונה היא להרחיב את המעגל לשאר המשרדים אבל חסר אולי הדיון סביב המעגל ושוב, אנחנו מדברים כאן על דברים שהם מוכרים לנו מתוך המלחמות שהיו, אז אנחנו נערכים למלחמות שהיו אבל מה קורה כשאין יכולת של הגעה של המציל או נותן השירות.

<דפנה מושיוב: אנחנו יודעים שדנים בנושאים האלה וצריך לחשוב גם בתחום של אנשים אחרים.

<דפנה מושיוב: דרך אגב, לא רק עולים חדשים כי יש עולים ותיקים שהם לא תחת המטריה של משרד הקליטה.

<דפנה מושיוב: אלו הן סוגיות שצריך לחשוב עליהן ביחד ואני מציעה תת-שולחן שינסה לבנות את התרחישים ולהיעזר גם פה בארגוני העולים או בגורמים נוספים, כדי שנחשוב לא על מה שהיה אלא על התרחישים העתידיים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: פיקוד העורף, אם את רוצה להתייחס לעניין המיגונית שחברת הכנסת טלי העלתה לפני שאני סוגר את הדיון, אני אשמח לשמוע.

<שירן שמחי: אני אתייחס לכלל הסוגיות שעלו מול פיקוד העורף.

<שירן שמחי: הועלתה סוגיה של שיתוף ראשי הרשויות.

<שירן שמחי: פיקוד העורף כפי שציינו פה, יש לפיקוד העורף וזה נקרא יקל"ר, יחידת קישור לרשות המקומית.

<שירן שמחי: יחידה צבאית שיושבת בתוך הרשות המקומית כדי לייצר שיתוף פעולה יותר טוב.

<שירן שמחי: זה כמו צינור דו סטרי של העברת תמונת מצב והנחיות בין הרשויות.

<שירן שמחי: בין 257 רשויות שבמדינת ישראל לבין פיקוד העורף וכך אנחנו משתפים גם את ראשי הרשות וגם את ראשי המועצה נבחרי הציבור, מה שחברת הכנסת יוליה התייחסה אליו.

<שירן שמחי: לגבי מקלטים ציבוריים.

<שירן שמחי: האחריות על כשירות ואחזקת המקלטים הציבוריים על פי חוק היא על הרשויות המקומיות.

<שירן שמחי: אנחנו מכירים את מצב המקלטים הציבוריים במדינת ישראל.

<שירן שמחי: חלקם טוב יותר וחלקם טוב פחות.

<שירן שמחי: אבל אני חייבת להגיד שבמקביל, ההנחיה של פיקוד העורף היא להיות הכי מוגנים שיש.

<שירן שמחי: זאת אומרת, למי שאין מקלט ציבורי או למי שאין בבית ממ"ד או ממ"ק או ממ"מ, מרחב מוגן דירתי תיקני, אנחנו נותנים פתרונות ביניים ופתרון הביניים אינו דורש מאותה הגברת עכשיו לרוץ במדרגות וליפול בדרך ואנחנו מסבירים את זה, אלא היא יכולה להישאר בחדר המדרגות או בחדר פנימי שהם בוחרים אותו בבית וההנחיות מתייחסות לכך, שלא משנה מה מאפיין או מהם צרכי הבן אדם או איפה הוא גר ואם יש לו כסף או אין לו כסף, אם הוא עולה חדש או לא, יש פתרון.

<שירן שמחי: בהיבט של המקלטים של העמותות, המקלטים הדו תכליתיים, יש תקנה שמתייחסת לזה.

<שירן שמחי: אנחנו, יחד עם הרשויות המקומיות, מעודדים מקלטים דו תכליתיים.

<שירן שמחי: מקלט דו תכליתי הוא מקלט שניתן לעמותה כזאת או אחרת והם אחראים על הכשירות שלהם.

<שירן שמחי: הם שמים שם מזגנים, הם מטפלים במקלט שיהיה בכשירות טובה יותר לחירום והם מחויבים על פי חוק לפנות את המקלט תוך ארבע שעות.

<שירן שמחי: לגבי מיגוניות.

<שירן שמחי: אני חייבת להסביר רגע מהי מיגונית.

<שירן שמחי: מיגונית היא פלסטר ולא מיגון תקני.

<שירן שמחי: זה לא כמו ממ"ד וזה לא כמו חדר מדרגות וזה לא כמו מקלט.

<שירן שמחי: המיגונית מתאימה ויכולה לתת מענה להדף רק בגזרות מסוימות.

<שירן שמחי: עוטף עזה רלבנטי.

<שירן שמחי: קו עימות צפון רלבנטי.

<שירן שמחי: תל אביב ואזורים נוספים לא רלבנטיים לסוגי הנשק ששם יירו.

<שירן שמחי: זה באמת פלסטר.

<שירן שמחי: אתייחס לשאלה למה לא מחלקים מיגוניות בשגרה אלא אם כן תינתן הנחיה.

<שירן שמחי: בסוף אנחנו גוף מבצע, אנחנו לא גוף מחליט ולא גוף מתקצב, אנחנו רק נותנים את ההמלצה המקצועית.

<שירן שמחי: אז קודם כל מיגונית לא מהווה מיגון תיקני ואינה רלבנטית לכל אזור במדינה.

<שירן שמחי: אנחנו מעדיפים שאנשים לא יצאו החוצה ממבנה בטון לשטח פתוח כדי לרוץ למיגונית, כי אז הם נמצאים בסכנה גדולה יותר אבל כפי שציינתי התקבלו החלטות בעבר ובסוף, אם תתקבל החלטה כזו או אחרת אנחנו נוכל להגיש המלצה מקצועית אבל אנחנו בסוף מבצעים.

<שירן שמחי: לגבי אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, נושא שעלה פה.

<שירן שמחי: פיקוד העורף נמצא בשיתוף - - - משרד הרווחה ומשרד הבריאות.

<שירן שמחי: הגדרנו שבע קטגוריות והנחיות מותאמות, אם זה לקשישים, ללקויי ראיה, לקויי שמיעה, נכות קוגניטיבית ועוד צרכים אחרים.

<שירן שמחי: הרבה יותר קל כמובן להגיע לאוכלוסיות מיוחדות שנמצאות במוסדות אבל, אוכלוסייה מיוחדת או עולים, שנמצאים בקהילה, הם באחריות הרשות המקומית.

<שירן שמחי: מחלקת הרווחה ברשות המקומית יש לה רשימות של כל האנשים שנדרשים לתשומת לב מיוחדת ולהתאמה מיוחדת ואנחנו יודעים לעבוד יחד אתה כדי להגיע אליהם.

<שירן שמחי: מבחינת נגישות, עד סוף השנה ואמרתי חוץ מנגישות באתר, תהיה אפשרות גם לשלוח ל-104, למרכז המידע של פיקוד העורף גם SMS וגם צ'ט בשפות.

<שירן שמחי: אנחנו מתפתחים.

<שירן שמחי: אנחנו מתפתחים גם בדיגיטל וגם במדיה וגם בטלפון אבל אנחנו לא זונחים את הפלטפורמות המסורתיות יותר; את הדרך להגיע עד לבן אדם, את הדרך להגיע אליו בסוף עם איזשהו דף.

<שירן שמחי: זאת אומרת, אנחנו מתפתחים גם לפלטפורמות מתוחכמות יותר, גם במענה מול אמצעי התקשורת אבל גם בסוף, להגיע עם חייל שיודע לתת הדרכה עם איזשהו פלאייר.

<שירן שמחי: לגבי עולים מצרפת משרד הקליטה התייחס.

<שירן שמחי: בכלל, אם יש צרכים נוספים בשפות אנחנו יודעים להיערך לזה.

<שירן שמחי: זה לא מורכב.

<שירן שמחי: בעיקר בעלונים ובהדרכות.

<שירן שמחי: העלו פה נושא של מסביר בצרפתית.

<שירן שמחי: אין לי בעיה לעשות מסביר בצרפתית אבל, אין לו לאן לעלות.

<שירן שמחי: כדי שיהיה מסביר בצרפתית צריך שיהיה ערוץ שנותן הנחיות בצרפתית.

אברהם נגוסה: יש רדיו בצרפתית?

<שירן שמחי: לא, יש רדיו רק"ע ששם אני יודעת לתת מענה אבל להסביר כמו בערוץ 140, שיושב ומסביר והוא קבוע בערוץ, יש לי את זה בשפה האמהרית, יש לי את זה בערבית, יש לי את זה ברוסית.

<שירן שמחי: אם אין ערוץ קבוע בשפה אז אין לנו מה לעשות - - -

<אסתר בלום: עשרים וארבע אתם עובדים?

<אסתר בלום: המשטרה אמרה שהם עובדים עם I24.

<שירן שמחי: זה לא ערוץ.

<אסתר בלום: I24.

<שירן שמחי: זו תקשורת זרה?

<גילה ורד: אני יכולה להסביר לגבי I24 אם זה יעזור.

<גילה ורד: I24 הוא ערוץ תקשורת זרה אינטרנטי, המשדר בארץ רק באינטרנט.

<שירן שמחי: לגבי תרגול, בספטמבר יש את שבוע החירום הלאומי.

<שירן שמחי: בשבוע החירום הלאומי, ה-20 לספטמבר, זה היום שבו יופעלו האזעקות גם בבוקר וגם בערב.

<שירן שמחי: שבוע החירום, שבוע העורף הלאומי, זו השנה השמינית שאנחנו מבצעים אותו ופה נדרש מכלל האוכלוסייה להכיר את ההנחיות ולתרגל.

<שירן שמחי: גם לזה יש שבוע של מסע הסברה בכל השפות ובכלל האמצעים.

<שירן שמחי: אני מקווה שתוכלו לראות ולהתרשם.

<שירן שמחי: דבר אחרון הוא רק תיקון.

<שירן שמחי: פיקוד העורף לא אחראי על תכלול משרדי ממשלה ועל זה אחראית רשות החירום הלאומית, רח"ל.

<שירן שמחי: היא נמצאת בקשר עם משרדי הממשלה בעיקר בהיבטים של התגוננות אזרחית ואנחנו לא עושים תכלול של המשרדים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אדוני, רצית להתייחס ואתה תהיה הדובר האחרון, אלא אם כן מישהו חייב לדבר, כי אני צריך לסכם את הדיון.

<אבי מישרים: אבי מישרים מרח"ל, רשות חירום ממשרד הביטחון.

<אבי מישרים: הדברים נאמרו פה אבל אני רוצה לחדד אותם.

<אבי מישרים: כלל האוכלוסייה בשגרה מכירה וצריכה להכיר את הרשות המקומית לכל הבעיות שיש בשגרה.

<אבי מישרים: עולים, מטבע הדברים, ככל שהם יותר ותיקים אז הם נהיים כמו שאר הציבור שיש לו בעיה וכל בעיה שיש לו הוא יודע לפנות למוקד העירוני והוא נותן את המענה לכל בעיה שישנה בשגרה.

<אבי מישרים: עמותות וארגונים קיימים ואין ספק שהם עוזרים אבל בסוף האזרח, גם כעולה, צריך להכיר את הרשות המקומית שאמורה לתת לו את הפתרונות, גם אם הוא מוכר על ידי מחלקת הרווחה, גם אם יש לו בעיות של בריאות, כי הם יודעים לעשות את החיבור של מתנדבים ובעלי תפקידים ברשות המקומית, לאותה גברת בקומה שלישית שהיא גם עיוורת וגם בכיסא גלגלים, שהיא לא תרגיש בודדה.

<אבי מישרים: משרד הבריאות יודע, יש לו תכניות להיערך לדברים האלה, כך גם משרד הרווחה, הפתרונות הם ברשות המקומית ויש לתמוך בהם עם השפות השונות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה היה דיון מאד חשוב ודיון מעניין.

אברהם נגוסה: אנחנו לא צריכים לחכות לרגע האחרון, אנחנו צריכים להיערך מראש ואני מרגיש ששיתוף הפעולה בין הגורמים הוא מאד חשוב ולחזק אותו יותר זה מאד חשוב, כדי שלא נרוץ ברגע האחרון שחס וחלילה לא יהיה אבל אי אפשר לשבת בשקט.

אברהם נגוסה: צריכים להיות מוכנים לכל אפשרות.

אברהם נגוסה: אני מבקש ממזכירת הוועדה, גברת ציפי גלעדי, לקרוא לנו את המסקנות.

<ציפי גלעדי: הוועדה מברכת את פיקוד העורף על ההיערכות למצבי חירום ועל שיתוף הפעולה מול כל הגורמים השונים.

<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לפיקוד העורף לפעול לחלוקת מיגוניות פרטיות לעולים חסרי ישע באזורים הרלבנטיים, בתיאום עם נציגי משרדי הרווחה והרשויות המקומיות.

<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לפיקוד העורף ולרשויות המקומיות, ליזום רישום מסודר של משפחות ובמיוחד של בודדים שעלולים להתקשות במצבי חירום, כגון עולים חדשים, טריים מאד, מוגבלים ומבוגרים, על מנת ליזום את התקשורת אתם בשפתם ולהציע להם סיוע בזמן אמת.

<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לתאגיד החדש להמשיך את שיתוף הפעולה עם פיקוד העורף בזמן חירום.

<ציפי גלעדי: הוועדה פונה לכל משרדי הממשלה לעבוד בשיתוף פעולה עם מערכות התקשורת הקהילתיות הקיימות, כגון ערוץ 9 וערוץ 140 IETV.

אברהם נגוסה: תודה לכולם, הישיבה נעולה.