ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 347, 2017-02-06 11:30

דוד אמסלם: צהרים טובים לכולם, אני מתכבד לפתוח את ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 109), התשע"ו-2016, מ/1074, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אמסלם: ראשית אני רוצה לתחם את הדיון, בפעם הקודמת חברי הכנסת דברו בדיון כל אחד בתורו.

דוד אמסלם: אין הצבעות גם היום, זה המשך הדיון.

דוד אמסלם: אמרתי שבדיון הבא הפקידות תציג את הנתונים, תענה על השאלות ונשמע את ראשי הערים לפי סדר שיירשם כאן.

דוד אמסלם: הייתי רוצה לפתוח עם ראשי הערים.

עבדאללה אבו מערוף: אנחנו מעוניינים לשמוע את הנתונים קודם.

דוד אמסלם: מה אתם אומרים?

<ארז קמיניץ: כדי שהדיון יהיה יעיל יותר, כדאי לדבר קודם על נתונים.

דוד אמסלם: אני מקבל את ההערה ואת מה שאתם מציעים.

דוד אמסלם: נתחיל עם שמיעת הנתונים מהממשלה, הנתונים שביקשנו לגבי תכניות מתאר מפורטות ומה הכוונות שלכם בכל ההיבט של האכיפה.

דוד אמסלם: אחרי זה נעבור לשמוע את ראשי הערים.

דוד אמסלם: אני אגיד עוד דבר, אם אני אראה שראשי הערים ירצו עוד לדבר, אנחנו נעשה עוד דיון בעניין.

<שירה ברנד: שירה ברנד, ממלאת מקום מנהלת מנהל התכנון.

<שירה ברנד: נתחיל בהיבטי התכנון ואחר-כך נגע בהיבטי האכיפה.

<שירה ברנד: נתמקד בארבעה נושאים מרכזיים: העצמת הוועדות המקומיות במגזר והכשרתם, תכנון ארצי, היבטים של תמ"א 38, תכנון מתארי במגזר הערבי ותכנון מפורט במגזר הערבי.

<שירה ברנד: לגבי הרפורמה בתכנון ובניה, כבר במסגרת תיקון 101 הוקצה תקציב מאוד משמעותי למגזר הערבי.

<שירה ברנד: 65 מיליון שקלים הוקדשו רק לוועדות המקומיות שעוסקות במגזר הערבי.

<שירה ברנד: אני לא מדברת על רשויות מעורבות, לא הכנסנו את זה בכלל לטבלה של הנתונים.

<שירה ברנד: רק ועדות מקומיות שנותנות שירותים למגזר הערבי קבלו 65 מיליון.

<שירה ברנד: הסכום הזה כולל מצ'ינג של כ-10%, אז אנחנו מדברים על 58 מיליון, שמתוכם כבר 17 מיליון שקלים חולקו ונמסרו.

<שירה ברנד: זו תכנית חמש שנתית, 17 מיליון שקלים כבר נמסרו לרשויות המקומיות.

<שירה ברנד: התקציב הזה מיועד לתוספת ציוד, מחשוב, סריקת התכניות וסריקת היתרי בנייה ותוספת של כוח אדם וחיזוק כוח אדם משמעותי בוועדות המקומיות.

<שירה ברנד: ככל שאותה ועדה מקומית מנצלת את התקציב היא יכולה לחזור אלינו ולקבל את ההמשך.

<שירה ברנד: בינתיים אנחנו עוד לא נמצאים בשלב של מימוש כספי המקדמה שכבר ניתנו.

<שירה ברנד: יש גם 100 מיליון שקלים שנקבעו בהחלטת ממשלה 922, שמתוכם 35 מיליון שקלים מתוכננים לשנת 2017.

דוד אמסלם: תקציב הרפורמה של 65 מיליון, מה הוא כולל?

דוד אמסלם: ציוד משרדי?

<שירה ברנד: לא ציוד משרדי.

<שירה ברנד: הוא כולל ציוד מחושב עדכני כיוון שהרפורמה מדברת על הגשה מכוונת ועל עבודה מכוונת ועל סריקת כל הארכיב התכנוני והרשות שיש בוועדות המקומיות, אז קיבלו תקציב שמדבר על רכישת ציוד מחשוב עדכני מודרני, על סריקת כל הארכיב שיהפוך להיות ארכיב ממוחשב.

<שירה ברנד: קיבלו מימון לתוספת בכוח אדם שקשורה להיבטי הרישוי והתכנון.

דוד אמסלם: מישהו מדריך אותם?

<שירה ברנד: בוודאי יש גם הדרכה.

<שירה ברנד: נדבר על זה.

דוד אמסלם: אני מקבל תלונות שיש ערים שהבן אדם גם משלם על המקוון וגם בסוף מביא להם את התכניות עם הגרמושקה.

דוד אמסלם: שני הדברים עובדים.

דוד אמסלם: זה מה שקורה היום בפועל.

דוד אמסלם: העסק מתעכב חודשים כי הפקיד לא יודע על מה מדובר.

<ארז קמיניץ: בתיקון 101 היה ברור שהעברת הסמכויות לוועדות המקומיות תחייב העצמה ושדרוג של המקצועיות.

<ארז קמיניץ: אני יודע שמנהל התכנון עובד על זה קשה מאוד כדי להגביר את המקצועיות.

<ארז קמיניץ: יש כסף אבל זה גם הדרכות.

<ארז קמיניץ: יש שינוי במצב, אבל לא מגיע לכל ועדה מהיום הראשון.

<ארז קמיניץ: זה תהליך קשה, סיזיפי, מנהל התכנון משקיע בזה המון תשומות.

<ארז קמיניץ: יש כסף, יש רצון מאוד טוב, גם מצדו של מנהל התכנון וגם מרוב הוועדות, להשתדרג.

דוד אמסלם: יש ועדות שמבקשים לקבל עזרה רק באופן מקוון.

דוד אמסלם: הפקידים לא יודעים מה לעשות עם זה.

דוד אמסלם: בינתיים הבן אדם הגיש באופן מקוון.

דוד אמסלם: הכול נתקע והוא לא מקבל תשובות חודשים.

דוד אמסלם: בסוף הוא גם נאלץ להביא את זה באופן ידני.

דוד אמסלם: קרו שני דברים, אחד הכפלנו לו את ההוצאות ודבר שני, עיכבנו אותו בזמן והפקיד לא מבין.

דוד אמסלם: לכן אני חושב, שכשאתה עושה שינוי, אתה לא מעביר את הפלאג לפני שכל המערכת עובדת.

דוד אמסלם: אתה יכול לאפשר שתי אופציות, אם מדברים על מערכות מקוונות, אין בעיה ואפשר גם ידני, כל עוד לא סגרנו את הפינה של המקוון.

<שירה ברנד: אתה צודק לחלוטין.

דוד אמסלם: אני מספר לכם מה קורה בלי קשר לחוק הזה.

דוד אמסלם: אני מקבל טלפונים מכל הארץ ללא קשר ביניהם.

דוד אמסלם: מנהל התכנון צריך לעשות יחד עם השלטון המקומי משהו ארצי, השתלמות ארצית.

דוד אמסלם: זה לא מי שרוצה שיתקשר, יש לנו 200,000 תקנו מחשב ואם צריך ותשלחו את העובדים להשתלמות.

<שירה ברנד: זה ממש לא שם.

דוד אמסלם: לכן אני אומר שיש פה באג גדול.

דוד אמסלם: קחו את זה לתשומת לבכם כי אתם יכולים לשבת פה ולחשוב שהכול בסדר, אבל אני אומר לכם שזה לא עובד בקצה.

<שירה ברנד: קודם כל אנחנו יודעים.

<שירה ברנד: יש לנו המון אנשים בשטח ויש לנו אנשים בוועדות המקומיות, יש צוות שלם שזה תפקידו, לעבור מוועדה לוועדה ולפתור את הבעיה.

<שירה ברנד: אני כבר מבקשת מאדוני, להעביר לנו על מקומות שהוא שמע בתלונות שהוא מקבל, שיעביר לנו, אנחנו מטפלים בהם נקודתית.

דוד אמסלם: תרשמי בעיריית חדרה.

<שירה ברנד: רושמת.

<שירה ברנד: אנחנו בודקים את הדברים האלה ויותר מזה, אני מניחה שיש יותר תלונות עכשיו ואנחנו נשמח לטפל בכל אחד ואחד מהם ובאמצעות זה אנחנו יודעים לפתור את הבעיות קדימה.

עבדאללה אבו מערוף: כדי שנבין, הייתי מצפה שקודם כל תתני לנו את הנתונים.

עבדאללה אבו מערוף: מבחינת רשויות ועיריות כמה תכניות אושרו?

דוד אמסלם: אנחנו עוד לא שם.

דוד אמסלם: נגיע לזה.

דוד אמסלם: את אומרת ש-65 מיליון זה מכסה הכול או סתם סכום שמתמלא?

דוד אמסלם: לפעמים זורקים סכומים ואומרים, אם ייגמר, נתדלק.

<שירה ברנד: ממש לא.

<שירה ברנד: עשינו סקר של מצב קיים.

<שירה ברנד: אחר-כך עשינו תכנית עבודה על מה שאנחנו חושבים שצריך להיות המצב הרצוי.

<שירה ברנד: 65 המיליון האלה מכסים את הפער בין המצב המצוי למצב הרצוי.

<שירה ברנד: כאשר אנחנו מדברים על מצ'ינג של 90%.

<שירה ברנד: 90% המדינה נותנת, 10% נותנת הרשות.

דוד אמסלם: אז למה המימוש הוא רק 17 מיליון?

<שירה ברנד: כיוון שזו תכנית חמש שנתית.

<שירה ברנד: תקן עובד שמקבל מימון מאתנו לחמש שנים, בשנה הראשונה לא משלמים לו, הוא רק התחיל לעבוד.

<שירה ברנד: בגדול יש היענות.

<שירה ברנד: זה נכון שלוקח זמן.

<שירה ברנד: יש רשויות שעדיין לא מימשו את התקציב הם קבלו אותו, עדיין לא מימשו אותו, עוד לא ניצלו אותו עד הסוף.

<שירה ברנד: גם לוקח זמן עד שמוצאים מכרזים, עד שמאיישים את המשרות.

דוד אמסלם: החלטת ממשלה 922?

<שירה ברנד: תכף נגיע גם אליה.

דוד אמסלם: תגידו לנו מה ההחלטה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב-ראש, בישובים הערביים יש רק ארבע ועדות מקומיות.

<שירה ברנד: יש הרבה יותר.

<שירה ברנד: הן מופיעות פה ואפשר לראות אותן.

<שירה ברנד: הכסף הולך לכולן.

דוד אמסלם: תנו להם להציג את הנתונים, תרשמו את השאלות.

<שירה ברנד: יש את רשימת כל הוועדות המקומיות שנותנות שירותים למגזר הערבי.

<שירה ברנד: בדיוק את הסכומים, את תכניות העבודה שסיכמנו, את הסכומים שמקבלים בצורה מסודרת, כולל המקדמות שניתנו.

<שירה ברנד: בכל הוועדות, במאה אחוז מהוועדות לא ניצלו עדיין את כספי המקדמה.

<שירה ברנד: לוקח זמן לממש את זה.

אוסאמה סעדי: זה קשור למשרד השיכון?

<שירה ברנד: זה לא קשור למשרד השיכון.

דוד אמסלם: מה אתם עושים כדי שהם יממשו?

<שירה ברנד: אנחנו דוחפים אותם.

<שירה ברנד: נתנו מפרטים של מכרזים, אנחנו לא יכולים לעשות את העבודה במקום.

<שירה ברנד: אני לא יכולה לפרסם מכרז לעובד בעיריית רהט.

<שירה ברנד: אני יכולה להגיד לראש הרשות, אם תפרסם תקבל מאתנו את המימון לאותו עובד.

<שירה ברנד: כנ"ל במקומות האחרים.

<שירה ברנד: אנחנו יכולים לדחוף, להגיד בואו קחו תקטפו את הכסף מהעץ, אבל לא יותר מזה.

יעקב אשר: יש מצ'ינג שהרשות צריכה לתת?

<שירה ברנד: יש 10% מצ'ינג וגם נתנו אפשרות במקרים מאוד חריגים אפילו על זה לוותר.

יעל כהן-פארן: יש לכם בדיקה למה זה לא מנוצל?

דוד אמסלם: את עונה רק לי, אין פה דיון.

דוד אמסלם: תחשבו על תמריץ שלילי.

דוד אמסלם: מצד אחד אתה יכול לתת לו צ'ופר ומצד שני אתה יכול להגיד לו אם לא, זו לא תכנית כבקשתך.

דוד אמסלם: אם רשות לא בא לה אז כולם תקועים.

דוד אמסלם: תחשבו על הפתרון הזה כי באופן מעשי זו המציאות.

<שירה ברנד: בהחלטה 922 ניתן תקציב 102 אלף מיליון ₪.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על תקציב שמיועד להקמת ועדות מקומיות חדשות ברשויות ערביות, זאת אומרת שאותה רשות תהיה ועדה מקומית עצמאית משל עצמה.

<שירה ברנד: ועדות מרחביות שבהן יוצאות אותן רשויות גדולות שבגלל זה צריך יהיה לעזור להם.

<שירה ברנד: התהליך הזה הוא תהליך שלוקח הרבה יותר זמן מאשר התהליכים האחרים ולכן אנחנו כרגע בתהליכי עבודה בסחנין, בשפרעם, בג'לג'וליה בכפר קאסם, כדי לעזור להם להיערך לקראת הקמת ועדה מקומית משלהם.

אוסאמה סעדי: ידוע כבר איפה יהיו עשר הוועדות המקומיות?

דוד אמסלם: כמה זמן הם כבר נערכים לזה?

<שירה ברנד: ידוע ויש גם רשימה.

<שירה ברנד: הם נערכים לזה מספר חודשים, זה תהליך שלוקח הרבה זמן.

<שירה ברנד: צריך גם להשיג את הציוד ואת העובדים הנדרשים להם וצריך גם לעשות הסכמים כלכליים עם הוועדה המרחבית ממנה יוצאים.

<שירה ברנד: זה תהליך שלוקח זמן, סדר גודל של שנה לפחות.

דוד אמסלם: את צופה בגדול שתוך שנה התהליך יסתיים פלוס מינוס?

<שירה ברנד: בסחנין אנחנו כבר אחרי דיון בבית הדין לעבודה כי העובדים בוועדה המרחבית הגישו עתירה לבית הדין לעבודה, אלה תהליכים שלוקחים זמן, כבר שם זה נסגר אנחנו מתקדמים הלאה.

יוסף ג'בארין: מה המטרה של הקמת הוועדות הללו?

<שירה ברנד: המטרה היא לאפשר עצמאות לאותה רשות להתנהל גם בהיבטי תכנון ובניה ולא רק להסתמך על שולחנה של ועדה מרחבית.

יוסף ג'בארין: אז אפשר להגיד שהמטרה היא לקדם את התכנון באותם ישובים.

<שירה ברנד: בוודאי, זה חלק בלתי נפרד מהעניין.

דוד אמסלם: מרוב שאתם חשדנים, גם - - -

יוסף ג'בארין: אז ייקח שנה, למה ממהרים עם החקיקה הזאת?

יוסף ג'בארין: תנסו את המטרות האלה קודם.

יוסף ג'בארין: ביקשתי שתצהיר, שאם זו המטרה, הגיוני יותר לאפשר למטרות להתקדם ורק אחר-כך לבוא להעניש את האנשים.

דוד אמסלם: אתה לא נואם לאומה ולא לוועדה.

יוסף ג'בארין: לא נאומים, בסך הכול הערתי.

יוסף ג'בארין: ממהרים להעניש את האנשים ומצד שני אומרים שרוצים לתת להם סיכוי.

יוסף ג'בארין: מענישים ואחר-כך רוצים לתכנן.

דוד אמסלם: אני מבקש ממך לבקש רשות דיבור ולא להפריע לדיון.

דוד אמסלם: לי זה ברור לחלוטין שכשרוצים להקים עשר ועדות מקומיות, רוצים להעצים אותם.

דוד אמסלם: רוצים שהעיר תתנהל כמו שכל עיר בארץ מתנהלת.

דוד אמסלם: יש שאיפה כזאת.

דוד אמסלם: רוצים להעצים אותם, לא הפוך.

אוסאמה סעדי: אנחנו מסכימים אתך שצריך להעצים, אבל למה מענישים לפני שמעצימים?

אוסאמה סעדי: קודם שיעצימו.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים גם על סיוע לרשויות מקומיות שהם חלק - - -

עבדאללה אבו מערוף: יש לך התייחסות הלאה, לחוק תכנון ובניה הוראת שעה ב-2015?

עבדאללה אבו מערוף: יש במצגת התייחסות לזה?

<שירה ברנד: לא.

עבדאללה אבו מערוף: למה?

<שירה ברנד: דובר על עשיית הממשלה בתחום התכנון.

עבדאללה אבו מערוף: הוראת שעה שעברה עם חוק ההסדרים.

עבדאללה אבו מערוף: יש לך במצגת נתונים עליה?

עבדאללה אבו מערוף: מה עשיתם ומה לא עשיתם אתה?

עבדאללה אבו מערוף: זה העיקר.

דוד אמסלם: בסוף, במעטפת נתייחס גם למה שחוקקנו במסגרת חוק ההסדרים כדי לראות את התמונה הכוללת, לזה מתכוון חבר הכנסת אבו מערוף.

עבדאללה אבו מערוף: בלי זה לא נתקדם בכלום.

דוד אמסלם: זה כבר חוק שחוקקנו אותו.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על סיוע גם לרשויות מקומיות שהם בתוך ועדות מרחביות כדי לעזור להם ליזום תכנון משל עצמם, לכן אנחנו מדברים על מתכנן אסטרטגי, אותם 35 מיליון שדברנו עליהם קודם, שהם כבר בשנת 2017.

<שירה ברנד: אנחנו חושבים שזה נכון לתת מתכנן אסטרטגי גם לרשויות שהם חלק מוועדה מרחבית כדי לאפשר להם לראות את הישוב שלהם בראייה תכנונית נכונה.

<שירה ברנד: צורכי פיתוח וצורכי בניה בתוך הישוב, שהם יהיו הישוב היוזם ולא רק אנחנו מלמעלה נבוא ונכתיב, או הוועדה המקומית המרחבית תבוא ותכתיב דברים.

<שירה ברנד: נשאר בסוף תקציב לא כל-כך גדול אבל יכול לסייע מאוד בסקרי עבירות בנייה גם בתוך אותן רשויות.

<שירה ברנד: רשויות שתבקשנה להשתמש בתקציבים האלה גם לצורך עריכת סקר עבירות בניה אצלם, יוכלו להשתמש בזה גם לצרכים האלה.

<שירה ברנד: עסקנו גם ועוסקים בהכשרת מתכננים ועובדי רשויות מקומיות בוועדות מקומיות בנושא של תכנון ספציפי למגזר הערבי.

<שירה ברנד: העברנו כבר שלושה קורסים כאלה שהיו מאוד מאוד מוצלחים.

<שירה ברנד: בכל קורס כזה משתתפים 30 מתכננים.

<שירה ברנד: קורס רביעי נפתח עכשיו החודש בנושא הזה, כשאנחנו מסבירים את הדגשים ואת ההיבטים הייחודיים לתכנון במגזר, שהם לא דומים מכל הפרמטרים לתכנון שאנחנו מבצעים במגזר היהודי.

<שירה ברנד: אנחנו רואים תוצאות מאוד יפות.

<שירה ברנד: המתכננים המשתלמים אחר-כך יסייעו לנו גם בתכנון העתידי לכן חשוב לנו להוציא קבוצה משמעותית.

<שירה ברנד: כרגע אנחנו מדברים על 90 אנשים שעברו את הקורס הזה וזה הולך ומתגבר כדי שנוציא לשוק קבוצה גדולה של מתכננים, שידעו לתת שירות טוב ונוח לאוכלוסייה, שמתאים גם לצורכי התכנון שלה.

יעקב אשר: יש באחת מהרשויות האלה תכניות מתאר?

יעקב אשר: כל האמצעים האלה, יש להם על מה לחול אם יש תכנית מתאר.

דוד אמסלם: אני יודע את כל הדברים האלה.

דוד אמסלם: תנו לה לדבר כדי שנגיע לתכלית.

<שירה ברנד: נתחיל מלמעלה מהתכנון הארצי, כחלק ממסקנות דו"ח צוות 120 הימים, במסגרת תמ"א 35 הוגדלו המרקמים לפיתוח של יישובי המיעוטים ויישובי המגזר הערבי במיוחד.

<שירה ברנד: אפשר לראות דוגמה, השטח הצהוב אלה השטחים שנוספו, אבל אנחנו לא מדברים על ישוב אחד שאנחנו מדברים עליו, אבו סנאן - - -

<ג'בר חמוד: זה במאבק של הרשויות הדרוזיות בוועדה הארצית ולא בזכות אף אחד מהיושבים פה.

<ג'בר חמוד: הזענו דם כדי לשכנע את הוועדה הארצית להרחיק את תמ"א 35.

<ג'בר חמוד: אני מבקש סליחה על ההתפרצות.

<ג'בר חמוד: מציגים פה הצלחות, הנושא הוא לא כסף.

דוד אמסלם: עוד התפרצות כזאת ואני מוציא אותך.

<ג'בר חמוד: אני יכול לצאת גם עכשיו.

<ג'בר חמוד: מדברים על כסף, הבעיה היא לא כסף.

דוד אמסלם: הדיון חשוב לי כאן אבל עוד התפרצות אני אוציא אותך, יש פה כללים.

<שירה ברנד: נכון שגם הרשויות המקומיות ובוודאי גם - - -

דוד אמסלם: את לא עונה לאף הערה ואל תסבירי, תמשיכי להציג.

דוד אמסלם: תעני רק לי.

עבדאללה אבו מערוף: הערה, בקשנו תיקון של תמ"א 35 ל-8% ואתם הרשיתם רק 2.5%, את צריכה להגיד את זה.

<שירה ברנד: נציג תכף למה לא צריך את כל שטח הזה.

דוד אמסלם: ברשותכם, אנחנו לא מתקדמים בדיון.

דוד אמסלם: תרשמו את ההערות והשאלות שלכם לסוף.

<שירה ברנד: הגדלנו בתמ"א 35 את המרקם העירוני בהרבה מאוד ישובים באבו סנאן במג'דל כרום, סחנין, שפרעם, נצרת, אום אל פחם, באקה, ג'ת, טירה, קלנסואה וכפר קאסם.

<שירה ברנד: זה לא ישוב אחד שהגדילו בו את השטחים ואני אסביר גם למה במקומות אחרים הגדלנו בלי שצריך להגדיל את תמ"א 35.

<שירה ברנד: אפשר להגדיל שטח ישוב גם בלי להתייחס אליו בתמ"א 35 ונראה את זה.

<שירה ברנד: זה התכנון הארצי.

<שירה ברנד: בתכנון המתארי שקיים היום אנחנו מדברים על סבב שלישי של תכניות מתאר במגזר הערבי.

<שירה ברנד: לאורך השנים, בשנות ה-60 היה סבב ראשון, בשנות ה-80 היה סבב שני ואנחנו עכשיו משלימים סבב שלישי של תכניות מתאר במגזר הערבי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מתי היעד שלהם?

<שירה ברנד: תלוי מתי מתחילים אותם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רובם 2020.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים הרבה יותר מזה.

<שירה ברנד: יש ישובים שאנחנו מדברים כבר על 2100 בהיבטי התכנון שלהם, כי אנחנו נותנים כל-כך הרבה עתודות קרקע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: - -

דוד אמסלם: חבר הכנסת חאג' יחיא לא יכול להיות שאתה מדבר מתי שאתה רוצה.

דוד אמסלם: תרשום את ההערות שלך, אחרת לא נקיים דיון.

דוד אמסלם: אנחנו רוצים להתקדם לקטע התכליתי והיא בשלב של הנתונים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל זה למראית עין.

דוד אמסלם: מהשלב הזה אני אוציא את מי שיפריע לדיון וידבר בלי רשות.

דוד אמסלם: בבקשה.

<שירה ברנד: אנחנו מתכננים עכשיו תכנון מתארי עדכני.

<שירה ברנד: יש לנו כבר 113 מתוך 133 יישובי המגזר, אנחנו מדברים על אחוזים מאוד גבוהים שרוב התכנון מקודם על-ידי המדינה.

<שירה ברנד: נשארו ממש יישובים קטנים עם אוכלוסייה מאוד קטנה שלא מקודם בה תכנון מתארי.

דוד אמסלם: כמה בשלבי סיום?

<שירה ברנד: זה בדיוק הנתון הבא.

<שירה ברנד: מתוך ה-113 יש 65 תכניות שהם כבר בתוקף.

<שירה ברנד: 16 תכניות שנמצאות בהליכי אישור מוסדות התכנון.

<שירה ברנד: 23 תכניות שהם בהליכי תכנון ועשר תכניות שכבר קבלו את התקציבים אבל הם עכשיו מתחילים את העבודה התכנונית.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על תוספת של 106,000 דונם שטחי פיתוח על 3.6 מיליון מ"ר לשטחי תעסוקה.

<שירה ברנד: התכניות האלה נותנות מענה לטווח הארוך והארוך המאוד ואני אסביר גם למה זה לטווח כל-כך ארוך, כיוון שמדובר על צפיפות יחסית נמוכה שנבנית כיום ואפשר להוסיף שם עוד הרבה מאוד יחידות דיור.

<שירה ברנד: כך שהמצב המתארי במגזר בהחלט השתפר מאד.

<שירה ברנד: נכון שהיו שנים שהיינו במצב קשה, אבל בשנים האחרונות אנחנו רואים שיפור מאוד משמעותי.

<שירה ברנד: חשוב לי להדגיש שאנחנו מדברים על תכנון מתארי.

<שירה ברנד: דברו קודם על תמ"א 35, מתמ"א 35 אף אחד עדין לא מוציא היתר.

<שירה ברנד: בתכנון המתארי גם פה אנחנו עדין נותנים קוים ותכנית מתארית.

<שירה ברנד: גם ממנה עדיין לא מוציאים היתר ותכף נגיע גם לתכנון המפורט.

<שירה ברנד: אם מדברים על פרישה ארצית של תכנון מתארי, אפשר לראות את רשימת הישובים - - -

דוד אמסלם: מה קורה במקומות שעדין אין תכנון מתארי?

דוד אמסלם: איך החיים אמורים להתנהל שם בטווח הקצר?

<שירה ברנד: ברובם יש תכנון מפורט.

דוד אמסלם: ישן.

דוד אמסלם: בעצם חידשתם?

<שירה ברנד: נכון.

<שירה ברנד: נתנו תכנון מתארי עדכני - - -

עבדאללה אבו מערוף: מה זה בטור השמאלי?

<שירה ברנד: בטור הימני אלה תכניות מאושרות.

<שירה ברנד: משנת 2005 ועד היום, לא כולם מ-2005 יש כאלה יותר חדשות.

<שירה ברנד: הטור השמאלי אלה תכניות שהם בתהליך, ישובים שהם בתהליך.

עבדאללה אבו מערוף: כמה ישובים כאלה יש בטור השמאלי?

<שירה ברנד: לא ספרתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אולי תביאו לנו טבלה על כל ישוב מתי התכנית אושרה ומה היעד שלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שבוע שעבר הייתי ב-11 בתים ואישרו להם תכנית מתאר שהיעד שלה 2020.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עד שמאשרים תכניות מפורטות אנחנו עוברים את ה-2020.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אומר שיותר מ-30 שנים לא הייתה להם אפשרות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו המשמעות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן להגיד משנת 2005 בלי לראות על כל ישוב מתי התכנית אושרה ומה היעד שלה, לא נדע למה אנשים בונים ללא היתר.

<שירה ברנד: אנחנו יכולים לעשות את זה.

דוד אמסלם: קודם תסבירי לנו את הטבלה.

אוסאמה סעדי: זו נראית כמו תכנית דרישה לא תכנית פרישה.

אוסאמה סעדי: זו פרישה מתכניות ארציות.

<שירה ברנד: הטור הימני מדבר על ישובים שיש להם תכנית מאושרת משנת 2005.

אוסאמה סעדי: חבר הכנסת בגין, מה כתוב דרישה או פרישה?

ג'מאל זחאלקה: זו טעות כתיב לא במקרה.

<שירה ברנד: ממש לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כולם אושרו ב-2005?

<שירה ברנד: משנת 2005 ועד אתמול.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי מי ששומע מ-2005 מבין אחרת.

<שירה ברנד: לא, אלה תכניות מאושרות שאושרו, אני רוצה להגיע לתכנית מאושרת עדכנית.

<שירה ברנד: תכניות מעשר השנים האחרונות מבחינתנו הן תכניות מאושרות עדכניות כי מדובר על תכנון מתארי שצופה את פני העתיד לטווח הארוך.

<שירה ברנד: בטור השמאלי יש לנו רשימת ישובים שיש להם תכניות בתהליך, שנמצאות עכשיו בעיצומו של תהליך תכנון, דברנו עליהם קודם.

דוד אמסלם: בממוצע, כמה זמן לוקח לתכניות בתהליך להסתיים?

<שירה ברנד: תלוי בקצב הקידום וגם בתיאום עם הרשות המקומית והרצון הטוב שלה בקידום התכנית.

<שירה ברנד: יש מקומות שאנחנו הולכים לגמור את זה בשלוש וארבע שנים ויש מקומות שגם בעשר שנים.

עמר בר-לב: כמה יש בטור הימני וכמה בשמאלי?

עמר בר-לב: סדר גודל.

<שירה ברנד: מתוך 113 תכניות, 65 בטור הימני, בתוקף.

דוד אמסלם: אני מציע שנתקדם.

דוד אמסלם: מה קורה במקומות שיש בעיה בקידום התכנית המתארית.

<ארז קמיניץ: בסופו של דבר אנחנו בדיון אכיפתי.

<ארז קמיניץ: אבי יציג אחר-כך את מדיניות האכיפה, אבל חייבים להגיד מילה בהקשרי אכיפה כדי להבין את התמונה הכוללת.

<ארז קמיניץ: בסופו של דבר, במקום שבו יש תכנון מאושר אבל גם במקום שיש בו תכנון בתהליך שהוא בתוך מוסד התכנון כבר, ברור איך רוצים לראות פחות או יותר את מרחב התכנון המקומי.

<ארז קמיניץ: אם כבר ידוע איך רוצים לראות את מרחב התכנון המקומי, הרי כל פעולה בניגוד לתכנית הזאת שנמצאת בהכנה היא פעולה שמסכלת את התכנון.

<ארז קמיניץ: אם היא מסכלת את התכנון, זה הזמן של האכיפה התומכת בהסדרה להיכנס לתמונה.

<ארז קמיניץ: אם יש תכנון מתארי ובתכנון המתארי הזה מסומנים הכבישים המרכזיים או שטחי הציבור המרכזיים ובא מישהו ובונה על הכביש או על השטח הציבורי, הלכו לך שנים של תכנון.

<ארז קמיניץ: אדוני שאל מה קורה עם תכניות שנמשכות בתהליך עשר שנים?

<ארז קמיניץ: זו תשובה למה תכנית מאתרית צריכה להימשך עשר שנים.

<ארז קמיניץ: כי בסוף מישהו בנה על הכביש ועכשיו תשבור את הראש איך ואיפה להעביר אתה כביש למקום אחר.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו תומכים תמיכה מלאה באכיפת החוק של מי שבונה על כביש.

דוד אמסלם: אני מבקש ממך לצאת החוצה.

דוד אמסלם: נא להוציא את חבר הכנסת זחאלקה החוצה.

זאב בנימין בגין: למה?

זאב בנימין בגין: הוא אמר דבר חיובי.

ג'מאל זחאלקה: לא קראת לי לסדר אפילו לא פעם אחת.

ג'מאל זחאלקה: ליושב-ראש יש משהו נגדי, אני רק פותח את הפה הוא מוציא אותי.

דוד אמסלם: אתה צועק בלי רשות.

ג'מאל זחאלקה: לא קראת לי לסדר, אבל בסדר, אני סולח לך.

דוד אמסלם: אתה צודק, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

דוד אמסלם: אתם מבינים שאני רוצה לקדם את הדיון?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא אמר דבר חשוב.

דוד אמסלם: גם אם הוא אומר דבר חשוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש רמה של להשאיר את תכנית המתאר, לא לתקוע אותה ויש רמה של תכניות מפורטות שיטפלו ואז לא יהיה פתרון.

דוד אמסלם: חבר הכנסת חאג' יחיא, אתה עושה מה שאתה רוצה בדיון הזה.

דוד אמסלם: אני מכבד אתכם, אני לא רוצה להוציא אתכם אבל אתם מאלצים אותי ובסוף אתם נעלבים כי אני מוציא אתכם.

דוד אמסלם: תשב אתו, תקבע אתו פגישה כמו שאני קובע אתם פגישות ותדברו על זה.

<שירה ברנד: נגיע גם לתכנון המפורט.

<שירה ברנד: אני רוצה להסביר שמבחינת התקציב שהממשלה משקיעה - - -

דוד אמסלם: אני רוצה לחדד את העניין, אני רוצה לומר משהו עקרוני, יש תכניות מתאריות שמתארכות.

דוד אמסלם: לפעמים יש עבירת בניה כזו או אחרת ומנסים לחפש לזה פתרון.

דוד אמסלם: האם אי-אפשר לחלק את זה לשניים, מה שנקרא דבר עקרוני, גבולות היישוב, הקווים המרכזיים, שעדיין יוכל להיות שהתכנית המתארית לא מאושרת אבל אנחנו יודעים פחות או יותר את הקו שלה ואז אומרים ליישוב, זה העניין, יש פה קצת בעיות אבל אלה הכללים כרגע.

דוד אמסלם: אז אנחנו יכולים להתבסס על זה גם בלי שזה מאושר באופן פורמאלי.

<שירה ברנד: ברור, זה מה שאנחנו עושים.

<ארז קמיניץ: אבי יציג את זה מאוחר יותר.

<ארז קמיניץ: זאת כלה תורה על רגל אחת בהקשר של מדיניות האכיפה.

<ארז קמיניץ: לכולם ברור שבתים בלב המרקם הבנוי, בחלב אום אל פחם, מקום שבו גם אם הוא לא מאושר מפורט עכשיו יאושר מפורט אחר-כך, זה לא בראש סדר העדיפויות של האכיפה.

<ארז קמיניץ: אבל אדוני נגע בדיוק בנקודה הנכונה.

<ארז קמיניץ: כאשר עושים תכנית מתאר חדשה עם הפנים ל-2020 או 2030 או 2040 ומישהו מחליט שהוא בונה בחוץ ולא שומר על עתודות הקרקע ל-2150, אז זה המקום שבו אבי צריך להיכנס ולהגיד שזה לא יהיה.

דוד אמסלם: אני עוד לא שם.

דוד אמסלם: אני רוצה להציע הצעה לא פורמאלית, שגם בהליך התכנון המתארי צריכים להיות שני מצבים.

דוד אמסלם: יש המצב של הקווים הכלליים ואפשר להגיד לרשות, אלה הקווים הכלליים, מי שחורג מהם בוודאי לא יהיה.

<שירה ברנד: זה בדיוק התהליך שאנחנו עושים.

<ארז קמיניץ: החלטת רשות לתכנית להפקדה, יש בה אמירה, היא כבר אמירה תכנונית.

<שירה ברנד: אנחנו שלב אחד קודם.

<שירה ברנד: אני שאישית ישבתי עם כל ראשי הרשויות במגזר הדרוזי וסגרנו.

<שירה ברנד: לא עם כולם הגענו עד שלב הסיום, אבל אנחנו מתקדמים מאוד לשם.

<שירה ברנד: סגרנו את הקו הכחול כדי שזה יהיה ברור, עוד לפני שהתכנית מופקדת, שיהיה ברור המתווה, הגבול של הקו הכחול העקרוני והשלב הבא הוא להתקדם בתוך התכנון.

זאב בנימין בגין: הבעיה היא עם שטחי הציבור.

<שירה ברנד: המדינה משקיעה הרבה מאוד כסף על תכניות מאושרות - 25 מיון ששקלים, על תכניות בהליכים סטטוטוריים - 138 מיליון שקלים ויש לנו את שפרעם שקבלה ישירות את התקציב אליה כדי שהיא תבצע את התכנון בעצמה.

<שירה ברנד: אנחנו רואים שאם נחלק את זה לפי המגזרים אז המגזר הערבי מקבל 125 מיליון שקלים, הדרוזי 25 מיליון והבדואים אלה הבדואים בצפון, זה לא כולל את התקציבים שמשרד החקלאות נותן לרשות הבדואים, אלה לא נתונים שנמצאים בידינו, זה מדבר רק על הבדואים באזור הצפון.

<שירה ברנד: הרבה מאוד כסף מושקע בתכנון והושקע בתכנון בשנים האחרונות.

<שירה ברנד: אני רוצה לתת דוגמאות לתכניות הפיתוח ולתכניות המתאריות שנתנו.

<שירה ברנד: בממוצע אנחנו מרחיבים את תחום הפיתוח בכ-50% ביחס לקיים.

<שירה ברנד: שאלתם על תמ"א 35, לא הכול צריך להיות מתמ"א 35, אפשר במסגרת התכנון הקיים, במסגרת תכנית המתאר המחוזית, אם צריך עם הקלות קטנות, אנחנו גם עושים את זה בתכניות לישובים.

דוד אמסלם: במסגרת מה?

דוד אמסלם: ציפוף?

דוד אמסלם: שינוי ייעוד קרקעות?

<שירה ברנד: כן.

<שירה ברנד: הגדלנו תוספת של למעלה מ-90% משטח הישוב הקיים.

<שירה ברנד: אנחנו נותנים תוספות במסגרת התכנון המתארי אפשר לראות את טמרה עם תוספת של מעל לאלף דונם של קרקעות מדינה שנכנסו לתחום הישוב ומיועדים לפיתוח.

<שירה ברנד: אפשר לראות דוגמאות גם של ג'לג'וליה שכשהייתה בעיה של שטח שיפוט, של תחום שיפוט, אנחנו הוספנו הצעות לפיתוח גם מחוץ - - -

עבדאללה אבו מערוף: מה עם הכביש של טמרה שאי-אפשר לסלול אותו, של 100 מטרים?

<שירה ברנד: יש בעיות בהרבה מאוד מקומות.

<שירה ברנד: לא נפתור עכשיו בעיה בעיה.

דוד אמסלם: תתקדמי בבקשה.

<שירה ברנד: לכן אפשר לראות דוגמה גם מג'לגו'וליה של הרחבת פיתוח מחוץ לתחום השיפוט מה שאומר שבשלב הבא צריך לעשות ועדת גבולות ולשנות את תחום השיפוט.

<שירה ברנד: אבל העובדה שהתכנון כבר נותן תכנון מחוץ לתחום השיפוט נותנת רמז מאוד גדול מה יקרה גם אחר-כך לגבולות השיפוט.

<שירה ברנד: אפשר לראות דוגמה של תוספת מעבר לתחום השיפוט ב-40% מתכניות המתאר, זזה מבחינתנו דבר שבשגרה כמעט, שאנחנו רואים שצריך להגדיל את תחום השיפוט של הרשות המקומית ובתכנון אנחנו כבר מציעים תכנון גדל מחוץ לתחום השיפוט.

<שירה ברנד: דוגמה נוספת אפשר לראות מג'יסר א-זרקא, תכנית שאושרה ממש אתמול.

<שירה ברנד: התכנית המתארית מופקדת אבל במקביל אליה אנחנו גם מאשרים תכניות מפורטות, אתמול אושרה תכנית מפורטת בתחום ג'יסר.

דוד אמסלם: על בסיס התכנית הזאת, בהפקדה?

דוד אמסלם: אלה העקרונות, מתחשבים?

<שירה ברנד: כן.

דוד אמסלם: הבנתי.

דוד אמסלם: מצוין.

<שירה ברנד: אנחנו מדגישים בקו אדום את הגבול המקורי ואת תחום הפיתוח החדש שמציעה תכנית המתאר.

<שירה ברנד: אפשר לראות בג'יסר, בפורדיס, את ראמה, שהגיעה אפילו עד המועצה הארצית עם הרחבה משינוי לתמ"מ וגם פה יש הרחבה מאוד גדולה, אפשר לראות בחלק הדרומי, שטח מאוד גדול ומשמעותי של פיתוח בראמה.

<שירה ברנד: אפשר לראות את עין אל אסד, חשוב להדגיש שבמקומות האלה יש מלחמות לא פשוטות, מדובר בשטחי יער, בקרבה לשטחי שמורה, מדובר בקונפליקט לא פשוט ובכל זאת אנחנו עושים מאמצים כדי להרחיב את תחום הפיתוח של היושבים.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על הרבה תכניות שכוללות שטחים פנויים בתוך הישוב.

<שירה ברנד: לכן דברנו שהתכניות מיועדות לטווח מאוד ארוך, כיוון שיש הרבה שטחים פנויים ביישוב.

<שירה ברנד: הם נשמרים לדורות הבאים כי הקרקע היא קרקע פרטית.

דוד אמסלם: שאלה חשובה, בסיורים שאני עושה במגזר, ראיתי שיש בעייתיות מסוימת, מעבר לתכנון, במימוש התכנון.

דוד אמסלם: מה שקורה במגזר, אין נטייה למכור קרקעות.

דוד אמסלם: לבן אדם יש את הקרקע שלו, הוא שומר אותה לילדיו, נכדיו וכו'.

דוד אמסלם: בסוף, הילד שמתחתן צריך בית, זה לא משנה מפה או מפה.

דוד אמסלם: אם יש תכנית שאי-אפשר לממש אותה לכלל, אנחנו בבעיה, זה סיפור שצריך לחשוב בו מחוץ לקופסה ולראות מה עושים.

<שירה ברנד: זו בדיוק הדוגמה שהבאנו, אפשר לראות את היישוב טירה, אם נסתכל על בעלויות הקרקע, רואים שרוב הקרקע היא קרקע פרטית ואין שליטה על מועד המימוש של התכנית.

<שירה ברנד: לכן כשאנחנו אומרים שזה מתאים גם ל-2100, כי מי שיש לו שטחים נרחבים בתחום היישוב והוא לא ממש אותם, זה באמת יכול להיות לטווח מאוד ארוך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה מצב התכנית ומה היעד שלה?

דוד אמסלם: זה לא חשוב כרגע.

דוד אמסלם: אני חוזר שוב, לא ענית לי, חלק גדול - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב-ראש - - - לא מאושרת - - -

דוד אמסלם: אתה מפריע לי, אני לא רוצה לענות לך עכשיו.

דוד אמסלם: אני חוזר לשאלה שלי, בסופו של דבר, אם אי-אפשר לממש את התכנית, אז לא פתרנו את בעיית הבנייה.

דוד אמסלם: כמו שאמרתי, בחלקים גדולים מאוד של הישובים הערביים הקרקע היא פרטית.

דוד אמסלם: אם זו קרקע ציבורית אנחנו יודעים מה לעשות, באה המדינה מפרסמת מכרז וכו'.

דוד אמסלם: בקרקע פרטית אתה לא יכול לאלץ בן אדם לעשות עם זה מה שאנחנו רוצים.

דוד אמסלם: אבל אנחנו צריכים לחשוב מחוץ לקופסה איך פותרים את זה.

דוד אמסלם: יכול להיות שבן אדם שלא יבנה אנחנו נקנוס אותו.

דוד אמסלם: כמו שאני אומר לחברים הערבים, בסוף מי שגר בישוב זה רק ערבים, לא באים יהודים לגור, אבל הילדים שנולדים שם, רוצים לגור שם.

<קריאה: דווקא באים.

דוד אמסלם: ככלל.

דוד אמסלם: אין לי טרוניה על זה.

דוד אמסלם: הילדים שנולדים בישוב, סביר להניח שירצו להמשיך לגור בישוב, ליד ההורים.

דוד אמסלם: אנחנו צריכים לייצר להם את המצב שיוכלו להמשיך לגור בישוב.

דוד אמסלם: כרגע זה לא פתור לי.

<שירה ברנד: יש לנו שתי תשובות לעניין.

<שירה ברנד: אחת יותר קלה למדינה וזה מה שאנחנו מנסים לעשות, לצרף ולהוסיף קרקע מדינה שעליה נאפשר בניה, זה פתרון מסוג אחד.

<שירה ברנד: החלק השני ארוך טווח אבל יש עניין של תרבות ואי-אפשר להגיד שזו אקסיומה שנפלה מהשמיים וככה נישאר לעולם ועד, יש עבודה שנצטרך לעשות - - -

<ג'בר חמוד: לא הבנתי מה תרבות?

<ג'בר חמוד: לא מתורבתים?

דוד אמסלם: פעם שניה שאתה מפריע.

<ג'בר חמוד: אני לא יכול לשמוע פה דברי השפלה באופן גלוי.

<ג'בר חמוד: יש עניין של תרבות, כאילו בעיית המתאר זו תרבות.

<ג'בר חמוד: בבקשה תסבירי את האמירה.

דוד אמסלם: בקשתי ממך כבר.

<ג'בר חמוד: הגיע הזמן שראשי הרשויות ידברו.

דוד אמסלם: אני אתן לך לדבר.

דוד אמסלם: באת טעון, אם אתה רוצה להירגע בחוץ, אין לי בעיה.

<ג'בר חמוד: טעון איפה שכואב.

דוד אמסלם: אם זה כואב זה לא אומר שצריך להתפרץ פה, זה לא המקום.

<ג'בר חמוד: אתה צודק.

דוד אמסלם: היא התכוונה בתרבות שזו התרבות המקומית לא בצורה שלילית.

דוד אמסלם: עשיתי סיורים ובדרך-כלל במגזר הערבי לא נוטים למכור קרקעות.

<ג'בר חמוד: נכון.

דוד אמסלם: אז זו תרבות או לא?

דוד אמסלם: מה יעשה בן אדם שיש לו עשרה ילדים ואין לו קרקע?

דוד אמסלם: ולשכן יש ילד אחד ועשרה דונמים.

דוד אמסלם: נגיד לראשון לשלוח את הילדים שלו החוצה?

דוד אמסלם: יש בעיה.

דוד אמסלם: למה זה לא קורה בישובים היהודים מכיוון שרוב הקרקעות בישובים היהודים הם קרקעות מדינה, פה מדובר על קרקע פרטית.

<שירה ברנד: וגם בקרקע פרטית בונים, קונים ומוכרים.

<ג'בר חמוד: אנחנו נתייחס גם לזה.

<ארז קמיניץ: מה ששאלת הטריד מאוד את הוועדה ואת מי שישב בצוות 120 הימים וניסינו לייצר פתרונות ושורה של תקנים שיאפשרו מתן מענה לשאלה שאדוני הציג.

<ארז קמיניץ: הדבר הזה היה מקובל על הנציגים של העמותות וארגוני ציבור להביע את העמדות לצוות 120 הימים, שיש היבטים תרבותיים בהתייחסות לקרקע.

<ארז קמיניץ: גם בקרקע פרטית בישוב יהודי קל יותר להגיע לתוצרים באמצעות תכניות איחוד וחלוקה, במגזר הערבי והדרוזי הדברים האלה קשים יותר ולכן צריך למצוא פתרונות אחרים.

<ארז קמיניץ: יחד עם זאת, אנחנו חושבים כמדינה, כממשלה, שלא צריך לוותר גם על שינוי מציאות בעניין הזה.

<ארז קמיניץ: צריך לעשות את זה בצורה מדודה, באופן הדרגתי, צריך לראות גם בניה לגובה.

<ארז קמיניץ: מתחילים עם קרקע שהמדינה נותנת ועליה בונים פרויקט עם בנייה לגובה ובנייה רוויה, יכול להיות שמי שיגור בפרויקט הזה בסופו של דבר הם אותם עשרה ילדים שאדוני הזכיר קודם, אבל לאט לאט יראו שלגור בבניין שהוא בניין רווי זה לא כל-כך נורא ולאט לאט תשתנה המציאות באופן כזה שיתחיל מסחר יורת משמעותי בקרקעות ושתהיה אפשרות לייצר גם פתרונות על דרך של איחוד וחלוקה.

<ארז קמיניץ: אדוני אמר חשיבה מחוץ לקופסה, צריך להסתכל על כל ישוב ועל הצרכים שלו, לעשות תכניות ולראות איפה אפשר לעשות בנייה רוויה על קרקע של מדינה, איפה אפשר לייצר מרווח יותר גדול וצפיפות יותר גדולה.

<ארז קמיניץ: בנקודת הזמן הזאת אנחנו לא יכולים להילחם בתרבות שאדוני ציין, לכן נמצא פתרונות גם בבתים צמודי קרקע.

<ארז קמיניץ: התכנון צריך להיות רגיש, התכנון צריך להבין את צרכי האוכלוסייה, איפה אפשר ללחוץ קצת יותר ואיפה אפשר לחשוב על פתרונות מכיוון אחר.

<ארז קמיניץ: זה בדיוק מה שעושה מנהל התכנון.

<ארז קמיניץ: נמצאים פה אנשים שמשקיעים לילות כימים, אני יודע מה הם עושים.

<ארז קמיניץ: יש השקעה משמעותית מאוד וקצת קשה לשמוע את האמירות שאין פתרונות תכנוניים.

<ארז קמיניץ: נעשית פה עבודה סיזיפית, ישוב ישוב, כדי לנסות ולתאים את התכנית לכל ישוב, לכל בעיה את הפתרון שלה.

דוד אמסלם: אי אומר את הדברים ממה שאני שומע בסיורים שאני עושה, מראשי הישובים, שהבעיה היא בעיה לא פשוטה.

דוד אמסלם: כמו שאמרה שירה, יש הורה עם עשרה ילדים בלי חצי דונם ויש אחד עם ילד אחד ועם עשרה דונם.

דוד אמסלם: אגב, זה הכלל.

<ארז קמיניץ: אנחנו ערים לבעיה, קשה לפתור - - -

דוד אמסלם: זה חלק מהבעיה המרכזית, היא משמעותית מאוד.

<שירה ברנד: יותר מזה, לכן בתכנון אנחנו כבר מכינים את הקרקע, בתכניות המתאריות האלה אנחנו מחייבים בצפיפות גבוהה.

<שירה ברנד: אנחנו לא נותנים את הצפיפות הנמוכה, אנחנו מחייבים בצפיפות של לפחות ארבע או שש יחידות לדונם כדי שגם אם מחר בבוקר עדיין לא נראה את זה מכיוון שמדברים על תכנון לטווח ארוך, לאט לאט נצליח בכל זאת אולי לעשות איזה שינוי בחשיבה וכן לאפשר ישירות מכוח אותה תכנית גם לבנות את הבניה הרוויה.

זאב בנימין בגין: הילדים האלה יצטרכו מרפאה, בית ספר, מתנ"ס.

<שירה ברנד: תכף נגיע לשם.

דוד אמסלם: אני לא רוצה להיכנס לזה.

דוד אמסלם: בסך הכול במסגרת הבניה יש הקצאה לצורכי ציבור, הכול בסדר, זה לא הסיפור.

דוד אמסלם: הסיפור הוא יותר בקטע של הבניה עבור מישהו אחר.

דוד אמסלם: המדינה יודעת לקחת קרקע בשביל כביש או מרפאה, היא לא יודעת לקחת קרקע ממישהו כדי לתת למישהו אחר לבנות.

<ארז קמיניץ: אבל היא יכולה להגיד שהיא נותנת 100 היתרים על קרקע מדינה, אבל את 100 ההיתרים הבאים אני אתן רק אחריש בקרקע הפרטית יהיו 50 היתרים, זה למשל.

<ארז קמיניץ: אני לא יכול לחייב אנשים לבנות, אני יכול לתת תמריצים.

דוד אמסלם: אתה מערבב חיטים בשעורים.

דוד אמסלם: זה לא רוצה לבנות בגלל שלא בא לו ומה זה קשור לשני?

דוד אמסלם: אתה לא לוחץ על הכפתורים הנכונים.

דוד אמסלם: אתה יכול ללחוץ על הכפתור הנכון ולהגיד, אחד שיש לו קרקע לבניה ולא בונה, הוא ייקנס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו לא שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנשים שבונים ללא היתר בונים על אדמה שלהם לכן זו לא הבעיה.

דוד אמסלם: אתה רוצה לקחת אותי לאן שאתה רוצה?

דוד אמסלם: אני מעלה בעיה א' ועכשיו אני מעלה בעיה ב'.

דוד אמסלם: אמרתי לו משהו עקרוני לגבי הנושא של התכנון.

דוד אמסלם: אני מתנצל, אני חייב לעזוב לחצי שעה ואני חוזר.

דוד אמסלם: יחליף אותי חבר הכנסת אכרם חסון.

<שירה ברנד: אני רק אבקש מאדוני היושב-ראש לראות את השקף הבא שמדבר על דבריך, להציג שלמשל בטירה אנחנו מדברים על קרקע פרטית ברובה ואם אנחנו רוצים להשלים קרקע מדינה, אנחנו צריכים לקחת קרקע חקלאית ממשיהו אחר שמעבד אותה היום ויצטרך לשמש אותה כתוספת לשטחי הבנייה ביישוב.

אכרם חסון: אפשר לראות שמדובר על שטחי פיתוח, זה צילום אווירי שמראה לנו שיש הרבה אזורים לא מבונים בתוך העיר עצמה, אלה השטחים שדברנו עליהם, שלאנשים יש שטח גדול של קרקע פרטית שבוחרים לא לממש אותה בשלב הזה לכן יש לנו הרבה מאוד מקומות שעדיין אפר למלא את הבנייה בתוך האזור העירוני.

אכרם חסון: למרות זאת אנחנו מוסיפים קרקע מחוץ לשטח המבונה, כיוון שאין ברירה ואנחנו מבינים שאם נחכה עד שכל אותם בעלי קרקעות פרטיות יאפשרו לבנות על הקרקעות שלהם, אנחנו נחכה - - -

<קריאה: יש לך טבלת השוואה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה היעד שלה?

אכרם חסון: בוא לא נפריע וניתן לה לסיים את דבריה.

אכרם חסון: אחרי זה ניתן לכולם לדבר.

<שירה ברנד: זה נכון שיש תכניות מקודמות כבר הרבה שנים וצריך לעדכן מבחינת היעד שלהם.

<שירה ברנד: עדיין, גם כך, הצפיפויות שאנחנו נתנו באותן תכניות הן הרבה יותר גבוהות מהמצב הקיים היום ואפשר עדיין להוסיף הרבה מאוד בתחום הישוב הקיים למרות שאנחנו יודעים שהמימוש הזה הוא לטווח ארוך ולא קורה מחר בבוקר.

<שירה ברנד: אם נדבר על התכנון המפורט שממנו מוציאים היתרים, אז גם כאן, עד עכשיו דברנו על תכנון מתארי ותכנון ארצי.

<שירה ברנד: בתכנון המפורט אנחנו מדברים על תכניות שמכוחן כבר אנחנו מגיעים לשלב היתרי הבנייה ואפשר ישירות לממש מכוחן.

<שירה ברנד: גם כאן בהחלטות הממשלה לגבי כל הישובים של המגזר מדובר על הקצאה תקציבית של 48 מיליון שקלים.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על מתחמי תכנון שנבחרו, אנחנו מדברים רק על יישובי הדרוזים, רק פה יש 48 מיליון שקלים שנבחרו לתכנון מפורט.

<שירה ברנד: לא אנחנו בחרנו את האזורים בהם יהיה התכנון המפורט.

<שירה ברנד: מתחמי התכנון נבחרו בשיתוף עם הרשויות המקומיות, בבחירה משותפת אתם.

<שירה ברנד: אנחנו מקדמים את התכניות האלה בצורה מובנית, עם שיתוף הציבור, מפגשים עם בעלי הקרקעות כדי שיהיה תכנון מוסכם, כדי שלא יהיה תכנון כפוי.

<שירה ברנד: חייבים להגיד שאנחנו מדברים על הצורך בתכניות איחוד וחלוקה, אין ברירה כי כמו שנאמר, צריך להקצות שטח למבני ציבור וצריך להקצות שטח לדרכים ובלי זה אי-אפשר יהיה להתקדם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההחלטה מיושמת על ישובים ערבים חוץ מדרוזים וצ'רקסים?

<שירה ברנד: 922 מדברת על המגזר הערבי, ההחלטות האלה מדברות על המגזר הדרוזי והצ'רקסי.

<שירה ברנד: אם יישאר לנו זמן אנחנו נוסיף ונפרט על שיתוף הציבור הרחב שאנחנו עושים.

<ג'בר חמוד: החלטת ממשלה 959 על המגזר הדרוזי, יש שם לוחות זמנים לסיום הרחבת תחומי שיפוט, את יכולה להראות את זה בבקשה?

<שירה ברנד: תחום שיפוט שייך למשרד הפנים - - -

<ג'בר חמוד: גם קידום המתאר, פעם כשההחלטה אושרה, הכול היה ביחד.

<שירה ברנד: אבל היום כבר לא ולכן אני לא יכולה להגיד מה שלא שייך - - -

<ג'בר חמוד: את יכולה להאות את לוחות הזמנים שהתחייבתם להם?

<שירה ברנד: אנחנו לא יכולים להגיד - - -

<ארז קמיניץ: במסגרת הדיון בעתירה זה יורחב, אין בעיה.

עבדאללה אבו מערוף: צודק ראש המועצה, תחום השיפוט זה חסם גדול.

עבדאללה אבו מערוף: אני מבין את הטענה, לא במקרה עד עכשיו לא הוקמו ועדות גיאוגרפיות לתחום השיפוט.

עבדאללה אבו מערוף: כמה זמן כבר מאז ההחלטה?

<שירה ברנד: הוקמה במחוז חיפה.

עבדאללה אבו מערוף: רק מחוז חיפה.

עבדאללה אבו מערוף: עם כל הכבוד, מחוז חיפה לא קשור אלינו בכלל.

עבדאללה אבו מערוף: לכן זה חסם, נכון שאתם אומרים עכשיו זה משרד הפנים ולא משרד האוצר - - -

<שירה ברנד: אני לא יודעת לענות על מה שלא אצלי.

אכרם חסון: זה יהיה על חשבון ראשי הרשויות.

אכרם חסון: ניתן לה הזדמנות לסיים את הדברים ובסוף תשאל את כל השאלות.

אכרם חסון: אני מבקש ממך לא לענות לאף אחד עד שתסיימי ובסוף אני אתן זמן לשאלות ותשובות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: את נותנת נתונים למראית עין.

אכרם חסון: חבר הכנסת חאג' יחיא, בשבוע שעבר היושב-ראש דחה את הישיבה, ראשי הרשויות באו מרחוק ולא ניתן להם לדבר.

אכרם חסון: עכשיו הבאנו אותם ואנחנו רוצים לכבד אותם, אתם לוקחים להם את כל הזמן למרות שהם אלה שמתעסקים בתכנון יום יום מול האזרחים.

אכרם חסון: לכן בוא נשמור על כבודם של אנשים ונשמע את כולם בצורה מכובדת.

<שירה ברנד: מבחינת תכנון מפורט עסקנו הרבה שנים בתכנון מתארי.

<אחמד מלחם: - -

אכרם חסון: אני מבקש ממך, אתה רוצה שאני אוציא אותך?

אכרם חסון: אתה אדם מבוגר, אני יכול להיות גם לא נחמד.

אכרם חסון: בוא נכבד אחד את השני, אסור לאף אחד לדבר בלי רשות.

<שירה ברנד: בתכנון המפורט שאושר במוסדות התכנון במהלך השנים, אפשר לראות את הגידול המשמעותי שקרה בשנים האחרונות.

<שירה ברנד: אם היינו ב-2015 עם 8600 יחידות דיור אנחנו ב-2017 מדברים על למעלה מ-26,000 יחידות דיור שאושר להם תכנון מפורט, הם יוכלו להוציא היתרים בסוף 2017, עוד 26,000 יחידות דיור.

<שירה ברנד: חלקם זה הסדרה של מקומות שכבר בנויים ויוכלו עכשיו להוציא היתרים ולקבל חיבור מסודר לחשמל וחלקם יחידות דיור חדשות שייבנו בשנים שלאחר מכן כמימוש תכניות המתאר והתכניות המפורטות.

<שירה ברנד: אפשר לראות שגם לותמ"ל הגיעו הרבה מאוד תכניות והרבה יחידות דיור של המגזר הערבי.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על סדר גודל של 45,000 יחידות דיור של המגזר, 21 מתחמים של מגזרי המיעוטים.

<שירה ברנד: אפשר לראות שיש בהפקדה כבר 4,600 יחידות דיור מאושרות, כבר 2,700 יחידות דיור ולקראת הפקדה עוד 2,000.

<שירה ברנד: למעלה מ-35,000 יחידות דיור נמצאות כרגע בשלבי תכנון כאלה ואחרים בותמ"ל, כשאנחנו מדברים בעיקר על ישובים שיש להם חסמים ברמה הארצית כצעד משלים לתכנון מתארי.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על פורדיס-1,700 יחידות דיור, טוראן-1,400 יחידות דיור, אלה יחידות דיור שאפשר היה לקדם אותם במסלול הרגיל אבל היה לוקח הרבה מאוד זמן כי צריך להגיע לשינויים ברמה הארצית ולכן הם הגיעו לתכנון בותמ"ל כדי שאפשר יהיה בצורה יותר מהירה לקדם אותם.

<שירה ברנד: התכניות האלה הן תכניות של מנהל התכנון, אבל יש פה 21 מתחמים שמוקדמים על-ידי המדינה בכלל.

<שירה ברנד: על-ידי משרד השיכון, על-ידי רמ"י ועל-ידי גורמים פרטיים.

<שירה ברנד: אם מדברים על הבעיות המרכזיות שיוצרות לנו את הצורך בתכנון, הדברים נאמרו ונגיד אותם שוב על השולחן, אנחנו לא מתחמקים, אנחנו יודעים שיש לנו את הבעיה המשמעותית של חוסר שכירות בקרקע וזה יוצר לנו צורך בפתיחה של עוד ועוד קרקעות מחוץ לתחום הישוב כדי לתת מענה.

<שירה ברנד: אנחנו יודעים שיש לנו בעיה מאוד גדולה בהקמה של בנייה רוויה וזה תהליך שיצטרכו לעבור אותו.

<שירה ברנד: ביישובי המגזר אין כמעט קרקע מדינה לכן הפיתוח כולו תלוי ברצון הטוב של הבעלים הפרטיים ואנחנו מנסים לשנות את זה באמצעות תכניות המתאר.

<שירה ברנד: אנחנו יודעים שיש את הבעיה המשמעותית של הפער בין תחום שיפוט ותחום תכנון.

<שירה ברנד: זה פער משמעותי.

<שירה ברנד: לצערנו זה לא בידיים שלנו של מנהל התכנון, אבל צריך לעשות בהחלט עבודה ולקדם את העניין הזה.

<שירה ברנד: לצערנו אין בכלל שוק של דיור להשכרה במגזר לכן, מי שבכלל רוצה להגיע לדיור להשכרה נאלץ לעבור לערים הגדולות היהודיות או המעורבות.

<שירה ברנד: אנחנו יודעים שלמרות שיש תכנון מפורט, עדיין לא מוציאים היתרי בנייה.

<שירה ברנד: בדליית ועוסאפיה ביחד יש לנו 4,000 מבנים בלי היתר למרות שהם נמצאים בתוך תכנית המתאר ואפשר להוציא להם היתר.

<קריאה: מתי היא אושרה?

<שירה ברנד: מה זה משנה מתי היא אושרה?

<שירה ברנד: לפני שנה שנתיים או שלוש, עדיין לא הוציאו היתרים.

ג'מאל זחאלקה: מי אחראי?

ג'מאל זחאלקה: יושבים פה ראשי ערים, הם יגידו לך שהם לא אחראים.

<שירה ברנד: אני יודעת להגיד שדווקא בוועדות המקומיות המרחביות נעשית בשנה האחרונה עבודה יפה של הוצאת היתרים ועזרה מאוד גדולה לציבור בהוצאת היתרי הבנייה, כך שאתה נדרש לשלם את כל העבודה התכנונית של ההליך הרישוי, כבר עשו עבורך, אבל זו רק התחלה ויש הרבה מאוד עבודה בתחום הרישוי.

<שירה ברנד: אנחנו רוצים לראות הרבה יותר ייזום של תכנון מפורט בקרקע פרטית במגזר הכללי, במגזר היהודי אנחנו רואים שהאזרח יוזם את התכנית, הוא לא מחכה שתבוא הממשלה ותיזום לו, אלא בקרקע פרטית יוזמים האזרחים את התכנון ומקדמים את התכנון.

<שירה ברנד: אנחנו חייבים לשים דגש ומודעות על תכניות איחוד וחלוקה כדי שהתכנון יהיה נכון וטוב ונעים למי שבא לגור שם.

<שירה ברנד: אנחנו חייבים להקצות שטחים מסודרים לשטחי ציבור.

<שירה ברנד: כל התכנון העדכני מהשנתיים שלוש האחרונות נעשה בשיתוף הציבור.

<שירה ברנד: אנחנו פותחים את הכול, שום דבר לא נעשה במחשכים, אנחנו מראים את התכניות האלה כולן.

<שירה ברנד: לצערנו לפעמים זה מוביל דווקא למשהו הפוך כי משהו מבין שאצלו אמור לעבור כביש או שטח ציבורי ואז מחליט לבנות דווקא שם ואז אנחנו שוב צריכים לשנות את התכנון.

<שירה ברנד: בגדול אנחנו פועלים יד ביד עם התושבים ועם הרשות המקומית כדי לקדם את התכנון המתארי ואת התכנון המפורט.

<שירה ברנד: אסכם בשני דברים חשובים, הראשון יש השקעה תקציבית מאד גדולה של הממשלה, גם בציוד, גם בכוח אדם והרבה בתכנון.

<שירה ברנד: יש הכשרה של אנשים גם מתוך הוועדות המקומיות וגם מתוך השוק הפרטי כדי שיתנו מענה לפיתוח ולתכנון ועדין צריך גם מהצד השני את המחויבות שלה רשויות המקומיות להצלחת המהלך התכנוני כי אנחנו רואים שמקומות שהתכנון נתקע, גם הרבה פעמים צריך להודות שזה בגלל שלממשלה לוקח הרבה זמן.

<שירה ברנד: אבל זה גם בגלל שמתעקשים על קוצו של יוד בכל תכנית וזה דבר שלוקח הרבה מאוד זמן, אפשר לפעמים לותר קצת ולקדם את התכנון בצורה יותר מהירה לטובת רוב התושבים, גם אם לא כולם.

אכרם חסון: שאלה מהצוות המשפטי של הוועדה.

<לירון אדלר מינקה: בסופו של דבר, תכניות מפורטות במגזר הערבי, כמה נמצאות בתהליכים?

<שירה ברנד: אנחנו סופרים אותם ביחידות דיור, לא ספרנו במספרים.

<שירה ברנד: את התכנון המפורט בדרך-כלל לא המדינה עושה, זה מקרה מאוד ייחודי.

<שירה ברנד: תכנון מפורט, כל בעל קרקע מקדם בקרקע שלו, אם זו קרקע מדינה אז המדינה עושה, אבל אם זו קרקע פרטית בשגרה בעלי הקרקעות עושים את זה.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים פה על משהו ייחודי ואנחנו מקדמים את התכניות לפי החלטות ממשלה, לפי התקציב שיש לנו.

<רוני טיסר: הנתון משמעותי מכיוון שהיתרי בניה אפשר להוציא רק על בסיס תכנון מפורט.

יוסף ג'בארין: זו נקודה משמעותית.

יוסף ג'בארין: עם כל הכבוד לתכניות הכלליות, אם אין תכניות מתאר - - -

<ארז קמיניץ: אם מדברים על אכיפה, אז כשעושים מדיניות אכיפה אתה יכול להגיד שזה יהיה במדיניות אכיפה במקום נמוך יותר, מקום שבו בתכנון מתארי מיועד למגורים רק הוא לא הוציא היתר בנייה.

<ארז קמיניץ: לעומת זאת, אם זה מחוץ לקו הכחול, אני כן אפעל באכיפה, או אם זה על שטחים ציבוריים או כבישים עיקריים, אני כן אפעל באכיפה.

<ארז קמיניץ: אתה עושה מדיניות אכיפה שתומכת בתכנון ואם יש כבר בתכנון המתארי מיועד למגורים, אז יכול להיות שזה צריך להיות בשלב נמוך יותר במדיניות האכיפה.

<ארז קמיניץ: לא צריך להגיד שמקום שבו אין תכנון מפורט לא צריכה להיות אכיפה בכלל.

יוסף ג'בארין: על סמך מה נקבל את ההבטחה שלך?

יוסף ג'בארין: סתם הצהרה בפרוטוקול של הוועדה?

אכרם חסון: חבר הכנסת ג'בארין, בואו נמשיך.

אכרם חסון: אבי בבקשה.

<אבי כהן: אבי כהן, מנהל היחידה הארצית לאכיפת דיני התכנון והבניה.

<אבי כהן: אנחנו נראה אכיפה כללית, כי אנחנו לא אוכפים רק נגד מגזרים.

<אבי כהן: היחידה הארצית לאכיפת דני התכנון והבנייה היא יחידת חקירה פלילית שאוכפת - - -

יוסף ג'בארין: הנושא המרכזי שהיועץ המשפטי הצביע עליו, הוא עבר ככה.

אכרם חסון: זה נרשם ואנחנו נעמוד על זה שנקבל תשובה מוסמכת ורצינית.

יוסף ג'בארין: לפרוטוקול, אני מוחה על כך שראש היחידה מופיע כאן, כאשר הוא יודע לפי הפרסומים, שהבית שלו בלי היתר.

אכרם חסון: חבר הכנסת ג'בארין, אנחנו לא נכנסים - - -

<אבי כהן: הבית שלי עם היתר.

יוסף ג'בארין: לפחות לפרוטוקול אני רוצה למחות.

<אבי כהן: אתה עושה לי משפט שדה?

אכרם חסון: אני מבקש, תענה רק לי.

יוסף ג'בארין: לפרוטוקול לפחות אני רוצה למחות על כך שהוא נמצא - - -

אכרם חסון: חבר הכנסת ג'בארין, אתה מחייב אותי כחבר להוציא אותך החוצה.

אכרם חסון: אני מבקש.

אכרם חסון: הדברים האלה לא שייכים עכשיו לישיבה הזאת.

יוסף ג'בארין: בטח שהם שייכים.

אכרם חסון: אז אחרי זה ניתן לך לדבר.

יוסף ג'בארין: הוא בא לדבר על בנייה ללא היתר.

יוסף ג'בארין: אני אשמח אם היועץ המשפטי מר קמיניץ יתייחס לנושא האם זה ראוי שמישהו עומד בראש היחידה ומדבר על הנושא הזה?

אכרם חסון: אני מבקש שלא תגיבו.

אכרם חסון: חבר הכנסת ג'בארין אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

יוסף ג'בארין: האם זה ראוי?

אכרם חסון: אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.

יוסף ג'בארין: אדוני היושב-ראש - - -

אכרם חסון: עם כל החברות, אני מוציא אותך מהישיבה.

אכרם חסון: אנחנו רוצים להמשיך.

יוסף ג'בארין: האם זה ראוי שמי שמופקד עכשיו על היחידה לאכיפה, שהיועץ המשפטי יתייחס לזה, שיגיד לנו איך זה יכול לקרות?

יוסף ג'בארין: איפה אנחנו חיים?

יוסף ג'בארין: אתה צריך לפסול את עצמך.

אכרם חסון: אתה מגיב רק לדברים שלי.

יוסף ג'בארין: - - - השתיקה של היועץ המשפטי מאוד בעייתית בעניין הזה.

<ארז קמיניץ: אדוני, זה לא נתון - - - (חבר הכנסת יוסף ג'בארין יוצא ממליאת הוועדה.

<ארז קמיניץ: )

אכרם חסון: לא לפרוטוקול ולא מדברים, בבקשה תמשיך.

<קריאה: מה לא לפרוטוקול?

אכרם חסון: מה שעכשיו אמרתי לא לפרוטוקול.

אכרם חסון: אני לא מדבר על דברי חבר הכנסת ג'בארין, אני אומר, כל מה שנאמר בקטע הזה לא לפרוטוקול.

<לירון אדלר מינקה: אי-אפשר לעשות את זה.

<אבי כהן: המטרה של היחידה הארצית, שפועלת ברמה הארצית, מתחתנו, ברובד המקומי יש את הוועדות המקומיות – צמצום עבירות הבנייה ושמירה על שטחים חיוניים של מדינת ישראל באמצעות אכיפה הרתעתית וביצוע פעולות לשיפור ביצוע האכיפה של הוועדות המקומיות.

<אבי כהן: זאת אומרת אנחנו פועלים בשני וקטורים - - -

עבדאללה אבו מערוף: - - -

אכרם חסון: חבר הכנסת אבו מערוף, אני מבקש לא להפריע.

<אבי כהן: אני אגיע לזה, אני אראה מה זה שטחים חיוניים.

<אבי כהן: וביצועי אכיפה של ועדות מקומיות.

<אבי כהן: אני כבר אומר לכם שאתם תראו הרבה תמונות עכשיו כיה עבודה שלנו היא בשטח, היא פרטנית ורובה נעשית עם ראשי הרשויות.

<אבי כהן: כשאנחנו מדברים על תכנון פיזי ומדיניות אכיפה כללית, מדיניות אכיפה זה עניין מורכב, יש לנו מסמכים, אבל בסוף, כשצריך לתמצת את העניין, את סדרי העדיפויות, מה שמוביל זה האינטרס הציבורי.

<אבי כהן: לשטחים חיוניים אנחנו קוראים בין היתר גם לחופי ים ולתשתיות לאומיות, אלה בראש סדרי העדיפויות שלנו.

<אבי כהן: שטחים פתוחים, אלה הריאות.

<אבי כהן: אם השטחים החיוניים הם העורקים של מדינת ישראל, השטחים הפתוחים אלה הריאות, הם העתודות, הריאות הירוקות.

<אבי כהן: אנחנו לא בצד של הסביבה ולא בצד של הפיתוח.

<אבי כהן: אנחנו שומרים על העתודות האלה, כל מה שמחוץ לקו הכחול בדרך-כלל, לפי התמ"מ, מה שמנחה אותנו אלה תכניות המתאר המחוזיות והארציות, זה נחשב בשטח הפתוח.

<אבי כהן: אחרי זה שטחי הציבור, אחרי זה נושא של מאמץ הדיור, לכל דבר תראו דוגמאות.

<ג'בר חמוד: אתה עובד בתיאום עם מתכנן תמ"א 1.

<ג'בר חמוד: עובד יחד, בשילוב.

<אבי כהן: אני עובד כל הזמן בשילוב, בתיאום.

<אבי כהן: מהפעילות של היחידה אתם יכולים לראות שיש הגברה - - -

עבדאללה אבו מערוף: לא קבלתי תשובה מה זה שטחים חיוניים.

<אבי כהן: אתה תכף תראה.

<אבי כהן: 90% מהפעילות בהליכים המנהליים היא פעילות שמנוגדת לתמ"מ, זאת אומרת זו בנייה שמנוגדת לתמ"מ.

<אבי כהן: מה שאי-אפשר לראות פה זה את נושא ההריסות העצמיות, שגם הוא נמצא בגידול והריסות העצמיות מעיד דווקא על עבודה תכנונית ואכיפתית נכונה והרשות תיתן דוגמאות, חבל שאכביר במילים.

<אבי כהן: אני אתן דוגמאות כלליות ואז אכנס לעשות זום אין למגזר.

אכרם חסון: אין לנו הרבה זמן, אנחנו רוצים לתת הזדמנות גם לראשי הרשויות לדבר.

אכרם חסון: יש דברים שלא קשורים לנו.

אכרם חסון: למשל אין אצלנו כמעט חופי ים.

<ארז קמיניץ: היושב-ראש ביקש בדיון הקודם שנציג לא רק למגזר הערבי, שנציג את פעילות.

<ארז קמיניץ: יש פה חוק, הטענה שהחוק נועד למגזר הערבי והדרוזי היא לא נכונה.

<ג'בר חמוד: אני רוצה להציע הצעה, אני מקבל את מה שארז אומר.

<ג'בר חמוד: שהדיון היום יהיה רק עם ארז והצוות שלו ולזמן עוד דיון שבו ידברו התושבים ונבחרי העדה.

<ג'בר חמוד: אנחנו מוכנים לקבל את הנסיעות כדי שזה יקרה.

<ג'בר חמוד: אני מוכן לשמוע אתכם עוד שעתיים ותזמנו עוד דיון לשמוע אותנו.

אכרם חסון: בוא נתקדם בינתיים, חבל על הזמן.

<ארז קמיניץ: חשוב להציג את מדיניות האכיפה הכלל ארצית משום שאנחנו מגיעים עם חוק לכנסת.

אכרם חסון: הייתי מצפה שתביאו חוברת לכל אחד שנכנס לפה, זה רק אצל חברי הכנסת במחשב.

<אבי כהן: לגבי חופי הים: כל הפעילות שאני אציג לכם זו פעילות מ-2016 וקצת מ-2015.

<אבי כהן: סקרנו את כל חופי הים של מדינת ישראל, עשינו פרויקט שנקרא פרויקט נחלים.

<אבי כהן: במסגרת פרויקט חופי הים לקחנו כיעד ב-2016 את חופי בת ים, חופים שלא נגעו בהם הרבה זמן ופתחנו שם תיקים, סקרנו כל חופי בת-ים, כל מבנה ומבנה כדי להשיב לציבור - - -

<קריאה: - - -

<ארז קמיניץ: סליחה, זה החוק שאנחנו מביאים בפני הכנסת, אנחנו לא מביאים חוק שהוא רק איך אוכפים במגזר הערבי או הדרוזי.

<ארז קמיניץ: זה החוק.

<ג'בר חמוד: רק תנו לנו הזדמנות לדבר על החוק.

אכרם חסון: אנחנו מתחייבים, אם לא נספיק היום נעשה עוד דיון במיוחד וניתן לכם זכות דיבור כפולה.

<אבי כהן: 13 המתחמים מנחלי הצפון, סקרנו את כולם בשנת 2016, חלקם עם היתרים חלקיים, חלקם בלי היתרים בכלל, כולם מחולקים וכולם בעבודה אכיפתית.

<אבי כהן: אני יכול להגיד שאכיפה ככלל, כעיקרון, מאיצה את ההסדרה.

<אבי כהן: בהרבה מקומות שאנחנו מתחילים תהליכים, נכנסים להסדרה.

<אבי כהן: אחרי הזנחה של הרבה זמן, גם של היזמים עצמם, חלק מהמקומות האלה יוסדרו כך שהציבור ייהנה מהם, זה פרויקט הנחלים.

<אבי כהן: לגבי שטחים פתוחים אני אגע בשני דברים, נחל וסביבותיו ודוגמה מיער נטע אדם.

<אבי כהן: דוגמה לנחל וסביבותיו זה נחל פולג.

<אבי כהן: ישבו בלולים 15 מתחמים.

<אבי כהן: סגרנו את זה ב-2015, תזכרו את השקופית הזו לדיונים המקצועיים שנגיע לסעיפי החוק, תזכרו את הדוגמאות האלה, כמה זמן לוקח לנו להוציא משהו שמנוגד לתמ"מ.

<אבי כהן: על נחל וסביבותיו, שימוש חורג, בלי כל הצדקה, אופק תכנוני.

<אבי כהן: מתחם של ישיבה ובית כנסת באמצע יער.

<אבי כהן: הצו הזה חיכה המון שנים.

<אבי כהן: פינינו אותו בינואר 2016, מתחם קבר דן.

<אבי כהן: תהנהנו בראש, תבדקו כמה מבני דת לאחרונה, בחודש שעבר גם בבית שמש - - -

<ג'בר חמוד: זה לא מעניין, אני לא יכול לשמוע.

<ג'בר חמוד: אולי נראה גם את הבית שלך?

<ג'בר חמוד: מה זה מעניין אותי בכלל?

אכרם חסון: החוק הזה מתייחס לכלל אזרחי מדינת ישראל.

אכרם חסון: אם נצטרך נעשה עוד דיון רק על המגזר.

עבדאללה אבו מערוף: זה כולל הריסת 11 בתים בקלנסואה בבת אחת.

<אבי כהן: נגיע גם לזה.

עבדאללה אבו מערוף: הריסת אום אל חיראן בבת אחת.

<אבי כהן: לגבי מאמץ הדיור, אני אגע בשני דברים ואחרי זה נראה איך אנחנו מיישמים את כל זה גם במגזר.

<אבי כהן: מניעת סיכול תכניות לדיור ואכיפת שימושים.

<אבי כהן: אתם יכולים לראות שתי דוגמאות מ-2016 ואחת מסוף 2015.

<אבי כהן: למשל מתחם נגר בראשון לציון, יש שם 600 יחידות דיור, פינוי שיאפשר דיור.

<אבי כהן: אפשר לראות את התכנית ואת הפלישה בתמונות.

<אבי כהן: זו דוגמה למשהו שהסתיים בסוף שנה שעברה.

<אבי כהן: מ-2012 הייתה תקועה פה תכנית בגבעת שמואל של 1,800 יחידות דיור, גם כאן היה פינוי בפעילות שלנו משולבת עם עוד גורמים.

<אבי כהן: בין היתר ישבו פה גם גורמים פליליים כמו זלמן אלפרון.

<אבי כהן: כל זה כדי לתמוך את מאמץ הדיור.

<אבי כהן: למרות שזה לא בשטחים פתוחים, הכנסתנו את זה למדיניות האכיפה כדי לקדם את מאמץ הדיור.

<אבי כהן: שימושים חורגים במבנה מגורים: חוק ההסדרים הביא אתו תקנות שמחייבות את הוועדות לאפשר יותר שימושים חורגים בדירות מגורים כדי לפנות דירות מגורים.

<אבי כהן: היחידה הארצית, היחידה שהרימה את הכפפה, התחלנו פיילוט ברחובות.

<אבי כהן: מיפינו רחובות מרכזיים בתוך העיר מקומה שנייה ומעלה כדי לבדוק איפה יש שימושים חורגים ואפשר יהיה לפנות אותם.

<אבי כהן: אפשר לראות את התוצרים, 37 בפיילוט הזה ברחובות, דירות שיכולות להיות פנויות למגורים.

<אבי כהן: ב-2017 אנחנו נכנסים לפיילוט דומה בהרצליה במטרה להרחיב אותו לכל ערי המרכז.

<אבי כהן: במסגרת הוועדה של ארז דנו גם על המגזר החקלאי שלכאורה סבל מהזנחה של אכיפה.

<אבי כהן: במגזר החקלאי אני מדבר על מושבים וקיבוצים.

<אבי כהן: ככלל, כל מי שהוא צמוד קרקע יש פוטנציאל יותר גבוה של התפשטות.

<אבי כהן: לקחנו כיעד 24 מושבים, בפועל ב-2016 עשינו 21 מושבים.

<אבי כהן: שיטת העבודה הייתה לקחת את המושב מהתחלה ועד הסוף.

<אבי כהן: כל חריגות הבנייה מופו.

<אבי כהן: אחרי שמיפינו את כל חריגות הבנייה בתוך המושב, את הדברים הגדולים לקחנו ליחידה, לקחנו תיקים שלנו ואת השאר במעקב על-ידי הוועדה המקומית.

<אבי כהן: אפשר לראות כדוגמה ש-168 תיקים נפתחו, 42 תיקים אצלנו.

<אבי כהן: אפשר לראות דוגמה לשטחי ציבור, דוגמה בפלישות לשצ"פים ושב"צים במושב כרכום, שש בריכות שכולן נבנו על שטחי ציבור פתוחים.

<אבי כהן: ששת הבריכות נהרסו, כולן בהריסות עצמיות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו קרקע מדינה, שטח ציבורי, זו לא קרקע פרטית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא אמר בפירוש שצ"פ.

<שירה ברנד: לא, לא, הייעוד הוא שטח ציבורי.

אכרם חסון: אני מבקש שתמשיך.

<אחמד מלחם: תגיד לנו מתי אתה מוציא לפועל להרוס את הבית שלך.

<אחמד מלחם: את זה תראה לנו.

<אחמד מלחם: אתם זורקים ילדים ומשפחות.

אכרם חסון: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה ופעם שניה.

<אחמד מלחם: - - מדבר על 800,000 - - -

אכרם חסון: אני קורא אותך פעם שלישית.

<אחמד מלחם: 79% מההריסות אצל הערבים.

אכרם חסון: אדוני, אני מבקש ממך לעזוב את האולם.

עבדאללה אבו מערוף: 97% מההריסות.

<אחמד מלחם: הרבה תיאוריה, זה נוגד את המציאות.

<אבי כהן: זו דוגמה לאכיפה של שימושים במגזר החקלאי.

<אבי כהן: זו דוגמה למשל של מושב תלמי ביל"ו שהייתה בו תופעה של מתחמים שהפכו ל"day use".

<אבי כהן: 13 מתחמים כאלה, זו גם פעילות שלנו, כדי להפסיק את השימושים - - -

<ג'בר חמוד: מתי אושר המתאר אצלם?

<שירה ברנד: מה זה קשור, זה שימוש חורג.

<ג'בר חמוד: לענות לך מה זה קשור?

<ג'בר חמוד: אם לא אישרו להם תכנון 40 שנה, אז בסדר.

אכרם חסון: אתה תפסיד את רשות הדיבור שלך.

אכרם חסון: שימשיכו ואחר-כך תעירו ותגידו כל מה שאתם רוצים.

<אבי כהן: אנחנו מתעסקים המון ברגולציה.

<אבי כהן: המון תקנים הוספו לוועדות המקומיות, שיפור השכר שלהם, פרויקט כחול אדום, פעילות של בקרה מסייעת שאנחנו עושים יחד עם הוועדות, נהלים, תכניות עבודה וכו'.

<אבי כהן: עכשיו ניכנס לתכנון פיתוח ואכיפה ביישובי המגזר.

<אבי כהן: לא אחזור על הנתונים שאמרה שירה, סקרנו את כל היישובים בהתאם לנתונים שהובאו לנו מהתכנון כדי לבדוק מה קורה מחוץ לקו הכחול.

<אבי כהן: גילינו שברוב הישובים, למעלה משני שליש מהישובים אין פריצה של הקו הכחול.

<אבי כהן: שליש מהישובים אפשר למפות כישובים שיש להם בעיה של בנייה מחוץ לקו הכחול, בדקנו את זה לאורך שנים, תצ"אות של 10, 12, 14 כדי להבין לא רק את היקף הבנייה מחוץ לקו הכחול אלא גם את הקצב שלו.

<אבי כהן: אני יכול להגיד לכם שאין הלימה בין תכנית מאושרת לבנייה מחוץ הקו הכחול, זה לא בהכרח שינה את העבודות אבל זה מיקד אותנו בכך שרוב הישובים הם בעצם ישובים שלא פעילים מבחינת בנייה לא חוקית מחוץ לקו הכחול.

<אבי כהן: לגבי שאלתך על שטחים חיוניים, שירה הראתה מקודם את ג'לג'וליה, במסגרת התכנית של ג'לג'וליה נעשתה בפועל הלבנה של 50 מבנים.

<אבי כהן: זה אומר שכל מה שנכנס לתחום התכנית, אנחנו כבר לא מתעסקים אתו.

<אבי כהן: למרותש האופק התכנוני שלו לפי הפסיקה זה רק אם יש תכנית מפורטת שמכוחה אפשר להוציא היתר בנייה, אנחנו לא מתעסקים עם זה.

<אבי כהן: אגב, התכנית של ג'לג'וליה נתנה אופק של עוד 1,400 יחידות דיור.

<אבי כהן: עם מה אנחנו כן מתעסקים?

<אבי כהן: אני אתן הרבה דוגמאות מהמשולש הדרומי כי במשולש הדרומי רוב הישובים מתוכננים, יש הרבה תשתיות לאומיות לכן אנחנו מושקעים בהם.

<אבי כהן: תשתיות לאומיות זה מבחינתנו שטח חיוני.

<אבי כהן: אני אתן לכם דוגמאות מכאן.

<אבי כהן: אפשר לראות בתצ"א של ג'לג'וליה, את תחום שיפוט.

<אבי כהן: אפשר לראות את הרצועה שם צריך לעבור קו 400.

<אבי כהן: קו 400 זה המוביל הארצי של החשמל.

<אבי כהן: כדי שיהיה חשמל ב-2018 בצפון, קו 400 צריך לעבור פה.

<אבי כהן: יש פה חמישה מבנים מתחת לקו הזה שמפריעים כרגע להעביר את הקו.

<אבי כהן: לשאלתך זה שטח חיוני מבחינתנו.

<אבי כהן: מקטע של 2 קילומטר, חמישה מבנים באזור הזה של ג'לג'וליה בשטח הפתוח בניגוד לתמ"א 35 ובניגוד לות"ל.

<ארז קמיניץ: כדי לעשות אכיפה במקום הזה אני לא צריך לחכות לתכנון מפורט, לא יהיה פה תכנון מפורט.

<ארז קמיניץ: ברור לגמרי שאף אחד לא יסכים לשים מגורים מתחת לקו 400 ולכן צריך לחכות באכיפה לתכנון מפורט ולהוצאת היתרים.

<ארז קמיניץ: אני אומר את זה כי אני שומע הערות של חברי הכנסת ושל ראשי הערים שנשמעות מידי פעם.

<ארז קמיניץ: אני שומע, בואו נחכה עד שיהיה תכנון מפורט וכל אחד יוכל להוציא היתרים ורק אז נתחיל אכיפה.

<ארז קמיניץ: זה מה ששמעתי, יכול להיות ששמעתי לא טוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא מנסה - - -

<ארז קמיניץ: לייצר מדיניות אכיפה זה להגיד איפה אנחנו משקיעים את התשומות שלנו.

<ג'בר חמוד: או שנעשה תכנון ל-60 שנה ולא ל-20, ככה נפתור את הבעיה.

<ארז קמיניץ: אבי הראה קודם שבמושבים הוא מבקש לשים תשומות, שם לא צריך לשים את התשומות מחוץ לקו הכחול כי פחות בונים מחוץ לקו הכחול.

<ארז קמיניץ: אז נשים את התשומות במקום שבו בונים בניגוד לתכנון מפורט.

<ארז קמיניץ: עושים בריכות על קרקע - - -

אכרם חסון: אני מבקש שנתקדם.

<קריאה: מתי אושר תכנון קו 400?

<אבי כהן: כמה מילים על טירה, במסגרת התכנית של טירה 150 מבנים נכנסו לתוך התכנית, עוד אופק של 9,700, אני אראה עכשיו דברים ששירה דיברה עליהם.

<אבי כהן: באזור כפר הס יש אדמות מדינה, תכנית לבנייה רוויה.

<אבי כהן: עוד תכנית לבנייה רוויה באזור רמת הכובש.

<אבי כהן: כאן יש ותמ"ל שנגע בו אחרי זה וכל אלה תכניות מפורטות של עתודות הבנייה.

<אבי כהן: עם מה אנחנו מתעסקים כשאנחנו יושבים עם ממון, שזו אחת מארבעת הוועדות, גם ממון וגם שוע של טירה וטייבה, שתיים מתוך ארבעת הוועדות נמצאות במשולש.

<אבי כהן: שם אנחנו מסייעים להם מאוד, ערן ניצן היה יחד אתנו באזור הזה כדי לאשר את הותמ"ל, אנחנו יודעים שחלק גדול מהפתרון הוא הלבנה ואנחנו תומכים גם במאמץ הזה.

<אבי כהן: אנחנו מודעים לכך לגמרי.

<אבי כהן: רצועת התשתית שצמודה לכביש 6, בטירה זה היה אחד האזורים הכי פעילים וכבר שנה אנחנו בהקפאה של בנייה מחוץ לקווים.

<אבי כהן: שנה של הקפאה למעט שני מקרים שחרגו, הצלחנו להקפיא כמעט את כל המבנים בעבודה משותפת עם הוועדה.

<אבי כהן: יש דוגמאות של בנייה חדשה, אפשר לראות את קו 400 של החשמל שעובר וצריך להיות פה גם בית קברות, צריכה לעבור פה המסילה המזרחית שצמודה לכביש 6.

<אבי כהן: על זה נבנה אולם אירועים של דאוד, כשפה ממול יש אזור תעשייה מאושר.

<אבי כהן: זה אחד משני המקרים שאנחנו מתמודדים אתם בטירה, העבודה היא פרטנית.

<אבי כהן: דומה להישג, לא שלנו, הישג של הוועדה.

<אבי כהן: פעם ראשונה שטייבה הביאה להריסה עצמית מתוך הבנה שעשינו יחד עם שוע מנצור ראש העיר ויוסף ג'ומעה מהנדס הוועדה, כדי להבין מה חשוב יותר ומה חשוב פחות.

<אבי כהן: ההריסה העצמית הזאת זה הישג של הוועדה.

<אבי כהן: אפשר לראות את קו 161 ואת קו 400 לידו, את העמודים של הקו.

<אבי כהן: אותו דבר רק בטירה.

<אבי כהן: הכול מארבעה חמישה חודשים האחרונים.

<אבי כהן: תוצר של עבודה משותפת שלנו יחד עם הוועדות.

<אבי כהן: שטחים פתוחים: לגבי טייבה אפשר לראות את מרחב תכנון טייבה, תכנית שמאושרת מ-2015, תכנית שנותנת עתודות של 8,800 יחידות דיור.

<אבי כהן: אפשר לראות את הותמ"ל בחלק הצפון מערבי, הותמ"ל הזה 2,200 יחידות דיור לא מסומן כאן, בתוספת הותמ"ל שיושב על אדמות יחסית פנויות של אבו מרזוק.

<אבי כהן: יש פה עתודות קרקע לבינוי.

<אבי כהן: אין בעיה של דיור כרגע בטייבה.

<אבי כהן: אין בעיה של עתודות.

<אבי כהן: ישבנו עם יוסף ג'ומעה ואמרנו, התכנית הזאת הלבינה 300 יחידות דיור שאני כבר לא מתעסק אתם.

<אבי כהן: אני רוצה לומר מילה על מספרים, אנחנו מקבלים בכל פעם מחברי הכנסת בקשה למספרים, תגידו לנו כמה צווי הריסה, אני אומר לכם, תיקחו עכשיו - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית הזאת, מה היעד שלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה 2020.

<אבי כהן: 8,800 יחידות דיור בעתודה, איך 2020?

<אבי כהן: כל טייבה זה 40,000 תושבים.

<אבי כהן: עד 2020 8,800 בעתודה בלי הותמ"ל - - -

אכרם חסון: כל ויכוח כזה גוזל עוד את זמננו.

אכרם חסון: אנחנו צריכים לתת עוד לראשי הרשויות לדבר.

<קריאה: אני הייתי ראש עיר בטייבה, אני מכיר את התכנית לפרטי פרטים.

<שירה ברנד: זה לא משנה היעד, משנה כמות יחידות הדיור שאפשר להוסיף ואפשר להוסיף שם אלפי יחידות דיור.

<אבי כהן: בלי תוספת ותמ"ל.

<אבי כהן: זה לפני ותמ"ל.

<אבי כהן: המספרים שאתם רואים זה תוצר של עבודה עם הוועדה.

<אבי כהן: נמצאים כאן אנשים שלי שישבו עם יוסף ג'ומעה ועם ראש העיר וקבענו איך אנחנו מסתכלים על אכיפה.

<אבי כהן: איפה אוכפת הוועדה, טייבה זו ועדה ואיפה המדינה מסייעת.

<אבי כהן: באזורים האלה, ברצועת התשתיות, איך אנחנו מחלקים את העבודה?

<אבי כהן: איפה לוועדה יש אינטרס?

<אבי כהן: ככה עושים מדיניות אכיפה.

<אבי כהן: ככה עושים גם הסדרה וגם אכיפה.

<אבי כהן: בלי אכיפה לא יהיה תכנון.

<אבי כהן: אני בטוח שלראשי הרשויות זה ברור.

<ג'בר חמוד: אם אין תכנון תמיד תהיה אכיפה.

<ג'בר חמוד: בוא נגיד את זה הפוך, כל עוד שאין תכנון, תמיד תהיה אכיפה כי תמיד אנשים יבנו.

<אבי כהן: השטחים הפתוחים האלה, אזור נחל וסביבותיו, אזור נחל אלכסנדר, מבנים חקלאיים שהופכים להיות בתים פזורים לנו באזור.

<אבי כהן: צריך לזכור שמתוך כל המבנים אולי 1,000 מבנים לא חוקיים בטייבה, בסוף אנחנו מתעסקים עם מה שמסביב.

<אבי כהן: האכיפה מתרכזת על עשרות של מבנים שנמצאים במרחב של התשתיות ושל הנחל וסביבותיו ובמרחב גדר הביטחון.

<אבי כהן: כך אנחנו מנהלים.

<אבי כהן: לגבי קלנסואה: תכנית מאושרת למתן תוקף מ-2015, מופקדת מ-2011.

<אבי כהן: זאת אומרת שמ-2011 יש קו כחול.

<אבי כהן: בקלנסואה התכנית עצמה הלבינה 100 יחידות דיור ונתנה עוד אופק של 2,800 יחידות דיור.

<אבי כהן: ישב פה מישהו שאמר שעל כבישים צריך להרוס.

<קריאה: מתי הולכים לסלול את 554?

אכרם חסון: אני מבקש, אתה לא קבלת רשות לשאול.

<אבי כהן: מה שיש לנו בקלנסואה, כל התשתיות שוברות שמאלה לצפון מערב.

<אבי כהן: כל התחמ"ש של תנובות שער אפרים, תחמ"שים שמוכנים לבנייה ומחכים בעצם שיהיה אפשר להעביר את הקו, נחל אלכסנדר עובר ונכנס לתוך קלנסואה.

<אבי כהן: אם אני צריך למפות את המשולש יש שני ישובים ג'לג'וליה וכפר ברא, עם טייבה וטירה אנחנו בעצירה וסך הכול בשיתוף פעולה מצוין, בכפר קאסם ובקלנסואה הייתה ועדיין יש בעיה קשה של בניה לא חוקית.

<אבי כהן: בכפר קאסם יש לנו שיתוף פעולה ואני מקווה שזה יאפשר את התהליך ובקלנסואה לא הצלחנו.

<אבי כהן: 20 צווי הריסה רק באזור הזה יצאו מתחילת השנה.

<אבי כהן: כולם יצאו במרחבים האלה, שמחוץ לתחום הפיתוח של התכנית.

<אבי כהן: כולם מנוגדים לתמ"מ.

<קריאה: זה בתוך תמ"א 35.

<אבי כהן: קצת עובדות.

<ג'בר חמוד: מה הרציונל להרחיב תמ"א 35 אם אין - - -

אכרם חסון: אני מבקש להוציא אותו.

<ג'בר חמוד: אני יוצא.

<אבי כהן: שני מתחמים יושבים על כביש 554.

<אבי כהן: כביש 554 אמור לפי מתכננת המחוז ולפי מנהל תכנון לפתור את הבעיה של הפקק מניצני עוז לצומת אילך.

<אבי כהן: זה הכביש שאמור להביא מכביש 57 עד כפר סבא.

<אבי כהן: זה באמת לא שאלה שלי.

<אבי כהן: אם זה הקו וזו רצועת התכנון, אני תומך את התכנון.

אכרם חסון: למה לא עצרתם את האנשים האלה ביסודות?

אכרם חסון: למה אתם צריכים לגרום להם נזק כל-כך אדיר ולהרוס להם את המשפחות.

<אבי כהן: זה לא היה מאוכלס וכל מי שאמר משהו אחר ויושב פה, שיקר.

<אבי כהן: שום מבנה בקלנסואה לא היה מאוכלס.

<אבי כהן: הכול היה בתחילת בניה.

<אבי כהן: היו רצפות, קוצים שלד וסככה קרקע חקלאית.

<אבי כהן: אלה קצת עובדות.

<אבי כהן: שום דבר לא היה מאוכלס, כל השאר סיפורים.

טלב אבו עראר: למה לא הרסתם כשזה היה ביסודות ורק סככה?

טלב אבו עראר: לפני שיבנו.

<אבי כהן: הרסנו יסודות.

<אבי כהן: כשהגענו באיתור היו שש רצפות וכשהגענו בבנייה כבר ארבע מתוכם היו שלד.

<אבי כהן: זה היה רק אחרי חודש, זה פרק הזמן שאנחנו מתמודדים אתו.

<אבי כהן: אני מקווה שנשפר את זה, כי המטרה שלנו באמת זה להגיע לקוצים.

<אבי כהן: עכשיו התחלנו לצלם 2,500 קמ"ר במדינת ישראל, את כל השטחים הפתוחים של מדינת ישראל.

<אבי כהן: כל חודש המטרה שלנו היא להגיע בשטחים הפתוחים ובשטחים החיוניים, לקוצים.

<אבי כהן: זו ההבנה שלנו.

<אבי כהן: שם קל יותר להביא גם הריסות עצמיות, גם להביא את המשטרה וגם לא לייצר הפסד כספי או אנושי.

<קריאה: במקום לצלם אפשר לתכנן.

דוד אמסלם: מאמץ הדיור, זה לראש עיריית טמרה, אני מקבל דיווח משפלת הגליל ובקשה מהוועדה לסייע להתחלות בנייה.

דוד אמסלם: אני סירבתי, זה ותמ"ל של טמרה, זה קורה אחרי קלנסואה.

דוד אמסלם: שמונה התחלות בנייה על שטח של ותמ"ל, אחת מהן על דרך.

דוד אמסלם: במתחם 4 בכפר כנא, מבקשים מאתנו - -

<ג'בר חמוד: הוא מנותק מהמציאות.

<אבי כהן: - - מבקשת ועדת מבוא העמקים, איך שהיא פרסמה את התכנית - - -

<ג'בר חמוד: אני מציע שנקום ונצא.

דוד אמסלם: אני מציע שנתקדם.

דוד אמסלם: אתה מגלה כל הזמן סמני עצבנות.

<ג'בר חמוד: אדוני, אני שומע שטויות ושקרים ושותק שעתיים.

דוד אמסלם: קודם כל אני לא מאפשר לך להגיד שאתה שומע שטויות או שקרים.

<ג'בר חמוד: אני תכף אוכיח שאלה שקרים, שמישהו יתבע אותי פה.

דוד אמסלם: לא צריך לתבוע אותך.

דוד אמסלם: כשאני אתן לך את זכות הדיבור אתה תדבר.

דוד אמסלם: אתה כל הזמן מייצר כאן מבחינתי אי-שקט ואמרתי לך, אם אתה מרגיש לא נוח אתה יכול לצאת החוצה.

דוד אמסלם: אל תאלץ אותי להוציא אותך החוצה אם תייצר כאלה דברים.

<ג'בר חמוד: אני יוצא.

דוד אמסלם: בבקשה, שלום ולהתראות.

<אבי כהן: כשמבוא העמקים פרסמה את התכנית בכפר כנא, זו תופעה שאנחנו עדים לה בהרבה מקומות, איך שמפורסמת התכנית, נבנים מבנים דווקא על הדרך ועל שטחי הציבור.

<אבי כהן: בקשו מאתנו - - -

<קריאה: המבנים האלה נבנו לפני הפקדה ולפני הפרסום.

דוד אמסלם: לא קבלת רשות דיבור.

<אבי כהן: הריבוע הזה היום זה הותמ"ל של טירה.

<אבי כהן: זה היה אזור שהיה בו הרבה בנייה לא חוקית.

<אבי כהן: אפשר לראות את הצילומים מ-2014 ו-2016.

<אבי כהן: היום יש שם עצירה בזכות עבודה מאומצת יחד עם הוועדה.

<אבי כהן: הבאנו לכאן, כמו שציינתי קודם, את אגף תקציבים כדי לאשר את האזור הזה של הותמ"ל וכל המבנים האלה ייכנסו לתוך ותמ"ל וגם עצרנו את הבניה כדי שאפשר יהיה לאפשר שם תכנון.

<אבי כהן: כפר קאסם מכניסה עכשיו את מתחם 6 ו-7 - - -

<קריאה: התשתם אותנו.

<קריאה: אנחנו מצטרפים לג'בר.

<קריאה: באנו מהצפון במיוחד להתייחס לדברים, שומעים כבר שעה וחצי ולא נותנים לנו לדבר.

<קריאה: בשביל מה הזמנתם אותנו?

<קריאה: בפעם שעברה היה אותו דבר.

<קריאה: אנשים מקשיבים ויש אנשים מבינים ובעלי אינטליגנציה, לא יכולים לא לתת לנו להביע את הדעה שלנו.

<אבי כהן: מתחמים 6 ו-7 נכנסים לותמ"ל, פניה מאתמול של ראש עיריית כפר קאסם אלינו על בניה שמתחילה וראש עיריית כפר קאסם הוא דוגמה למישהו שהוא לא ועדה ומעסיק אנשים שיוכלו לעשות פיקוח.

<קריאה: - - - בנקודה אחת 20 בתים להריסה ובכל המגזר היהודי שתי סככות.

<אחמד מלחם: אדוני אמר בשבוע שעבר שהישיבה הזאת תהיה מיועדת לשמוע את ראשי הרשויות, להסביר מה מעמד התכניות.

דוד אמסלם: מי שרוצה לצאת בבקשה, שיצא החוצה, זה בסדר.

דוד אמסלם: הגדרתי שנשמע נתונים ואחר-כך נשמע את ראשי הרשויות.

<קריאה: אני רוצה להגיד משפט אחד ואני הולך.

דוד אמסלם: אתה יכול ללכת גם בלי לומר את המשפט.

דוד אמסלם: אני אתן לך את זכות הדיבור.

<קריאה: אני חייב להגיד.

דוד אמסלם: אתה לא חייב.

<קריאה: לא פותרים ככה בעיות.

<קריאה: בעיות של מיליון וחצי תושבים לא פותרים ככה.

<קריאה: צריך לחלק את זה לכמה ישיבות.

דוד אמסלם: תשב ואני אתן לך לדבר.

דוד אמסלם: זו לא טיילת.

דוד אמסלם: מי שרוצה לצאת שיצא, מי שרוצה להישאר כאן שישמור על הכללים.

<אחמד מלחם: הכללים צריכים להיות תואמים את רצון הרשויות הערביות.

<אחמד מלחם: די, מספיק.

דוד אמסלם: אני לא רוצה להוציא אותך.

דוד אמסלם: קבלת ממני רשות דיבור?

<אחמד מלחם: ביקשתי בשבוע שעבר ולא ניתנה לי האפשרות.

דוד אמסלם: אתה רשום, אני אתן לך.

<אחמד מלחם: היום לא.

<אחמד מלחם: אבל בשבוע שעבר ביקשתי ולא ניתנה לי האפשרות.

דוד אמסלם: אני אסביר לך, הקדשתי את הפגישה היום לשני דברים, לשמוע נתונים ושראשי הרשויות ידברו.

דוד אמסלם: אמרו לי, בוא קודם נשמע את הנתונים לפני שנדבר.

דוד אמסלם: אמרתי, בסדר.

דוד אמסלם: אמרתי שאני לא אקריא את ההקראה בחוק עד שלא נשמע את ראשי הרשויות.

דוד אמסלם: אם צריך לעשות עוד ישיבה, נעשה עוד ישיבה.

דוד אמסלם: עם צריך עוד שתי ישיבות, נעשה עוד שתי ישיבות.

דוד אמסלם: מי שירצה בסוף לדבר אני אתן לו את זכות הדיבור.

דוד אמסלם: אבל לא יכול להיות שאני יושב כאן, בא לכאן כדי לכבד אתכם, אני יכול לא לבוא.

דוד אמסלם: אנחנו רוצים לקדם את הדיון וכל אחד עושה מה שהוא רוצה.

דוד אמסלם: זה נעלב, ההוא רוצה לדבר וזה חושב שהוא עושה לי טובה.

דוד אמסלם: אתם אורחים שלנו רבותי.

דוד אמסלם: אם אני בא אליך למועצה אני אומר לך מה לעשות?

<אחמד מלחם: אנחנו באנו לפתור את הבעיות.

דוד אמסלם: שאלתי אותך אם אני בא אליך למועצה, אני אומר לך מה לעשות או שאני יושב איפה שאתה אומר לי ושותק.

<אחמד מלחם: תלוי בשביל מה אתה בא.

דוד אמסלם: אם אתה מזמין אותי למועצה שלך, אני בא ומכבד אותך.

דוד אמסלם: כאן אולם הדיונים שאני מנהל.

דוד אמסלם: אני יכול לא לעשות דיון, אני לא חייב לשמוע אתכם.

דוד אמסלם: אני יכול לשמוע אותו, לעשות הקראה, לעשות הצבעה ונגמר.

דוד אמסלם: אבל אמרתי שאעשה כמה דיונים שצריך, בגלל שאני מכבד אתכם.

דוד אמסלם: אבל אתם חושבים שמותר לבוא לכאן ולעשות מה שרוצים.

דוד אמסלם: כאילו אתם עכשיו מזלזלים בי.

<אחמד מלחם: מזלזלים בך?

<אחמד מלחם: להפך.

דוד אמסלם: לכן אמרתי, אני מקדיש לזה שעות על גבי שעות יגידו לך חברי הכנסת חסון ואבו מערוף כמה שעות אני מקדיש לנושא.

דוד אמסלם: זה בגלל שאני רוצה לקחת אותו למקום נכון.

<אחמד מלחם: ההתכנסות הזו מבורכת, בשביל זה הם באו.

דוד אמסלם: אני רוצה להתקדם כי אני רוצה שהוא יסתיים ולפחות מי שכבר הגיע מהצפון ויכול לדבר היום, שידבר היום.

דוד אמסלם: מי שלא הספיק ידבר בישיבה הבאה שאני אעשה.

דוד אמסלם: בבקשה אבי.

<אבי כהן: אנחנו עובדים מאוד קשה עם ראשי הרשויות ויש אינטרס משותף.

<אבי כהן: אנחנו מסייעים להם.

<אבי כהן: אני מספר לכם על בקשה של כפר קאסם מאתמול לסייע להם לשמוע על הותמ"ל.

<אבי כהן: אחרי שהם זיהו, עם אנשים שלהם, התחלות בניה באזור הזה שמיועד להיות ותמ"ל.

<אבי כהן: יש פה חלקים של קרקעות מדינה ופלישות שטיפלנו בהם.

<אבי כהן: אפשר להציג את זה כאכיפה ואפשר להציג את זה כסיוע לרשות.

<אבי כהן: ראשי הרשויות יודעים היטב, כשמבקשים מאתנו סיוע אנחנו עוזרים להם ולטובת מה.

<אבי כהן: דוגמה לסיוע באזור באקה, כמעט ולא נותרו שטחי ציבור.

<אבי כהן: זה שטח ציבורי שהוועדה ביקשה, לא מאתנו, מהמשטרה, סיוע בהריסה.

<אבי כהן: ועדת עירון הוציאה את הצו ולא קבלה סיוע של משטרה, אנחנו מנסים לקדם את הצו הזה כדי לפנות שטחי ציבור בתוך באקה.

<אבי כהן: בסקר שעשינו מצאנו שאחת המצוקות הגדולות זה לשמור על שטחי ציבור בתוך הישובים, בגלל הנושא של הקרקע הפרטית.

<אבי כהן: מנשרים שיצאו על-ידי ראשי רשויות, זה גם הישג משמעותי מהחודשים האחרונים.

<אבי כהן: אתם יכולים לראות מנשר מכפר קאסם שקורא לכולם, גם מפרסם את התכניות החדשות שיש באזור כפר קאסם וגם קורא לכולם לא לבנות.

<אבי כהן: יש מנשר דומה מטירה.

<אבי כהן: בסופו של יום אני חוזר למדיניות האכיפה.

<אבי כהן: כשאנחנו מדברים על בניה חדשה אז בלימת בניה חדשה מחוץ לקווים הכחולים ותחומי הפיתוח.

<אבי כהן: ברור לנו שאיפה יש תכנון יותר קל לנו לעבוד.

<אבי כהן: אכיפה אפקטיבית נגד בנייה קיימת בהתאם לסדרי העדיפויות שהצגתי: תשתיות לאומיות, אזורים רגישים, שטחי ציבור.

<אבי כהן: מה שמוביל אותנו זה אך ורק האינטרס הציבורי.

<אבי כהן: בניית מנגנונים אפקטיביים מול הוועדה והגברת הבקרה.

<אבי כהן: המטרה שלנו שהוועדות יממשו את האחריות שלנו.

<אבי כהן: מול הציבור, שינוי נורמטיבי של הציבור בהתייחסות לעבירות בנייה, דהיינו תכנון ובנייה ולא בנייה ותכנון.

<אבי כהן: אנחנו מאמינים שאכיפה זה איכות חיים ואיפה שיש אכיפה יוכל להיות תכנון ויוכל להיות פיתוח ותהיה איכות חיים.

דוד אמסלם: תודה רבה.

דוד אמסלם: אני אעבור לפי הרשימה שמופיעה בפני.

דוד אמסלם: לכל דובר יהיו שלוש, ארבע דקות לדבר ואם לא נספיק נזמן לעוד דיון.

דוד אמסלם: מופיד מרעי.

מופיד מרעי: כל ראשי הרשויות יצאו.

מופיד מרעי: להגיע לכאן בשלוש ארבע שעות, דקה לכל שעה אני חושב שזה לא מספיק.

דוד אמסלם: כמה אתה רוצה לדבר?

דוד אמסלם: חמש דקות?

מופיד מרעי: אני לא רוצה לקבוע זמן, אני רוצה לבקש ישיבה בנפרד.

דוד אמסלם: יכול להיות שאקבל את מה שאתם אומרים.

דוד אמסלם: היות והיה פה מתח וקרה מה שקרה וכולם יצאו.

דוד אמסלם: אתם מציעים שאפסיק עכשיו ונעשה דיון רק לראשי מועצה בלבד?

<קריאה: ומה עם לשכת עורכי הדין?

<קריאה: גם אנחנו רוצים לדבר.

<קריאה: ומה עם הארגונים?

דוד אמסלם: נשמע גם אתכם.

דוד אמסלם: יש סדר עדיפויות.

דוד אמסלם: כמו שאמרתי, נשמע את חברי הכנסת, את אנשי המקצוע, ראשי הרשויות ואחרי זה הארגונים.

מופיד מרעי: ישבתי שעה וחצי ולא הפרעתי לאף אחד ורק הקשבתי.

מופיד מרעי: אני לא הולך לדבר אלא הולך לבקש בשם ראשי הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות ישיבה בנפרד אתכם כדי שתשמעו את כולנו.

מופיד מרעי: ראשי הרשויות שבאו מהצפון יצאו כי התישו אותם.

דוד אמסלם: אתה מתכוון שהם לא יודעים לשבת פה בישיבה שעה וחצי בריכוז בלי לדבר?

מופיד מרעי: ממש לא.

מופיד מרעי: אני ישבתי אבל גם אותי התישו, כמו שהתישו את המגזר באי התכנון.

מופיד מרעי: התלבטתי אם להעלות את נייר העמדה.

מופיד מרעי: יש נייר עמדה לראשי רשויות דרוזיות וצ'רקסיות שבשמם אני מדבר ונייר העמדה הזה צריך להיות מונח פה.

מופיד מרעי: אני מודה לך על הזמן ומודה גם לחבר הכנסת אכרם חסון ולשאר חברי הכנסת שמעלים את הנושא הזה לדיון, אבל חשוב מאוד ואני מכיר אותך, שאת ההחלטות אתה מקבל לא מתחת לניאון, אתה יורד לשטח.

דוד אמסלם: הייתי אצלך.

מופיד מרעי: נכון, נפגשנו בשטח וזה משמח אותי.

מופיד מרעי: משמח אותי גם שגברת שירה מדברת על פתרון הבעיה ושאר החברים מדברים בפיקוח ובייעוץ המשפטי מדברים על אכיפה והריסה.

מופיד מרעי: נכון להיום אני ראש המועצה המקומית בחורפיש, אבל בילדותי גדלתי ולמדתי בפנימייה חקלאית בכפר גלים, משם הלכתי לצבא, הייתי 25 שנה בצבא, מתפקיד לוחם עד תפקיד מח"ט.

מופיד מרעי: מרבית ראשי הרשויות שנמצאים פה מהמגזר הדרוזי כולם עשו כמעט אותו מסלול.

מופיד מרעי: כמו שאמרת קודם, תנו קרדיט.

מופיד מרעי: ראשי הרשויות באו לפה באמת בשביל להשמיע את הדברים שלהם.

מופיד מרעי: מן הדין שלא נעלה את כל הדברים כי יש הרבה מה להעלות, תזמנו אותנו לדיון, נציג את הכול ונתייחס למה שנאמר.

מופיד מרעי: עם נייר עמדה ועם כל הנתונים.

מופיד מרעי: הדיון הזה נוצר כי נדלקה נורה אדומה, לא נורה אלא פרוז'קטור.

מופיד מרעי: אנשים פה נרדמו בשמירה.

מופיד מרעי: גם הוועדות לתכנון ובניה המקומיות, גם המחוזיות, הארציות.

מופיד מרעי: היועצים המשפטיים של הוועדות נרדמו בשמירה 40 שנה.

מופיד מרעי: פתאום יש אלפי יחידות בדיור במגזר שצריך להרוס?

מופיד מרעי: חטא מתקנים בחטא?

מופיד מרעי: במקום לבוא לתקן ולטפל את העוול שנעשה.

מופיד מרעי: בתיקון, לא בחטא.

מופיד מרעי: זו העמדה הכללית ואני מבקש מכבודו ישיבה נפרדת עם המגזר הדרוזי והצ'רקסי.

מופיד מרעי: אני לא מדבר בשם שאר האחרים.

מופיד מרעי: תודה רבה.

דוד אמסלם: אני מקבל את מה שאמרת, אני אקיים דיון נוסף בו נשמע רק את ראשי הרשויות.

דוד אמסלם: כל ראשי הרשויות, אני לא עושה אבחנה בין דרוזים, צ'רקסים, מוסלמים או יהודים.

דוד אמסלם: , כל מי שמרגיש שיש לו מה להגיד בעניין, שיבוא.

<קריאה: יש גם את עמדת שלטון המקומי שאנחנו מתואמים אתם.

דוד אמסלם: בסדר גמור.

דוד אמסלם: אחרי שנעשה ישיבה שנקדיש אותה לראשי הרשויות, ניתן זכות דיבור לארגונים ולאזרחים הרגילים.

דוד אמסלם: היות ואמרת משהו, אני רוצה לומר לך שני דברים: הראשון, יש כמה הנחות עבודה שכדאי שנבין אותם, במסגרת חוק ההסדרים 2014-2015, זה היה בנובמבר 2015, הובלנו חקיקה מאוד חשובה שקשורה למגזר.

דוד אמסלם: אני בא מהשלטון המקומי, אני מכיר מה קורה בירושלים.

דוד אמסלם: אני יודע איך התפתחה האבולוציה עם תכניות המתאר ותכניות התב"ע לכל הישובים הערבים בירושלים.

דוד אמסלם: אני יודע מה קרה ומה הייתה הבעיה ולאן זה הולך.

דוד אמסלם: מי שיזם את הדיון הראשון היה חבר הכנסת זוהיר בהלול שפנה אלי לפני כשנתיים.

דוד אמסלם: זימנתי פגישה אתו ועם בינת שוורץ בנושא.

דוד אמסלם: בקשתנו מנה לקדם תכניות מתאר כי אני רואה את זה כדבר הכרחי.

דוד אמסלם: אף ילד, לא יהודי ולא מוסלמי צריך לגור במאדים.

דוד אמסלם: הוא התחתן, צריך לבנות בית.

דוד אמסלם: אין על זה מחלוקת.

מופיד מרעי: בחורפיש יש כל שנה 100 זוגות שמתחתנים.

מופיד מרעי: מה אני עושה אתם?

דוד אמסלם: נכון.

דוד אמסלם: אין על זה מחלוקת.

דוד אמסלם: דבר שני, ברור לחלוטין שהסדרת הישובים הערבים קודם כל לאוכלוסייה הערבית והדרוזית, היא קודם כל למי שגר שם.

דוד אמסלם: אני יושב כאן, אם מסדירים משהו בחורפיש זה לא קשור אלי, אבל זה קשור למי שגר שם.

דוד אמסלם: גם בבניה בישובים הערבים ואצל המיעוטים צריכה להיות איכות חיים של פארקים ומבני ציבור ובתי ספר וכבישים כמו בכל מקום.

דוד אמסלם: אין פה ויכוח.

דוד אמסלם: יש פה תכונה כאילו היהודים באים להרוס לערבים בתים.

דוד אמסלם: אין תחביב כזה.

דוד אמסלם: בסוף זה שטח של הישוב.

דוד אמסלם: מי גר שם?

דוד אמסלם: אותה אוכלוסייה ואותה עדה.

מופיד מרעי: אדוני היושב-ראש, זה עניין מורכב.

דוד אמסלם: היות ואנחנו ערים גם למה שדברנו בהתחלה, שלא היו תכניות מתאר והרבה שנים לא קדמו אותם, אתה צודק.

דוד אמסלם: המדינה הייתה צריכה לקדם אותם.

דוד אמסלם: אבל אני אומר, בין זה לזה, כרגע מתבצעות עכשיו עבירות במקומות שגם אם תהיה תכנית מתאר שאנחנו יודעים עליה - - -

מופיד מרעי: אז בוא נאיץ את התכנון.

דוד אמסלם: יפה.

דוד אמסלם: לכן בתחילת הדיון ביקשתי מקמיניץ שייתן את - - - בלי שכרגע התכנית מאושרת אבל אנחנו יודעים פחות או יותר את הכיוון שלה, שמיש חרג ממנה אף פעם לא יאושר לו.

דוד אמסלם: למה לא יאושר?

דוד אמסלם: כי זה דופק את התושבים.

דוד אמסלם: אני אומר לך שכל עבירת בניה שמתבצעת בישובים הערבים מחוץ לתכנית המתאר דופקת את אותם תושבים שגרים שם.

דוד אמסלם: לי זה לא מפריע.

דוד אמסלם: למי שגר בתל-אביב זה לא מפריע.

דוד אמסלם: אם מישהו בנה את הבית שלו על כביש, הכביש לא ייבנה.

מופיד מרעי: אנחנו נבוא עם פתרונות.

מופיד מרעי: מה שהמדינה אמורה לעשות, אנחנו נבוא עם פתרונות.

דוד אמסלם: אתה ראש רשות, אתה חלק מהמדינה אם אתה לא יודע.

מופיד מרעי: אני ה-מדינה.

דוד אמסלם: יפה.

דוד אמסלם: אז אתה לא אומר "אם המדינה לא עושה".

דוד אמסלם: אין פה טובים ורעים.

דוד אמסלם: יש עניין אחד ולתמיד להסדיר את כל הנושא של התכנון.

דוד אמסלם: אני מסכים עם אבי, תכנון זה איכות חיים של תושבים שגרים שם.

דוד אמסלם: זו לא איכות החיים של התושבים שגרים בתל-אביב אם התכנון הוא בשפרעם.

דוד אמסלם: כך אני רואה את הדברים.

דוד אמסלם: לכן צריך להתחיל להתכנס, לייצר פתרונות ולדאוג שלא יהיו נזקים עתידיים לאותם תושבים שגרים שם.

דוד אמסלם: אני מבקש מכם, כשאתם באים לדיון, התחושה שאני מקבל כשאני יושב כאן היא שיש פה רעים ויש טובים שבאים להרוס להם את הבתים.

דוד אמסלם: זה לא שם.

דוד אמסלם: בעיריית ירושלים, ראש עיריית ירושלים חותם על צווי הריסה לעבירות בנייה לרוב של יהודים.

דוד אמסלם: הוא לא מרגיש שמשהו לא בסדר.

דוד אמסלם: לכן אל תייצרו כאן תחושה של טובים ורעים.

דוד אמסלם: בואו נחשבו ביחד איך פותרים את העוולות ומייצרים גם תכנון הגיוני לאותם תושבים.

דוד אמסלם: אני אקיים דיון נוסף עם ראשי הרשויות.

דוד אמסלם: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.