הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 206, 2017-02-13 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם.

קארין אלהרר: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

קארין אלהרר: היום ה-13 בפברואר 2017, י"ז בשבט התשע"ז.

קארין אלהרר: נושא הדיון הבוקר: מערך הגיור הממלכתי בישראל – דוח מבקר המדינה 63ג.

קארין אלהרר: זוהי ישיבת מעקב שנייה, בעצם דיון שלישי בדוח.

קארין אלהרר: אני אומר כבר בתחילת הדברים, עיקר הדיון וההתמקדות יהיו בוועדת החריגים לגיור.

קארין אלהרר: הסתבר והתחוור שמעבר לקשיים - או לאתגרים נקרא לזה, לא קשיים – לאתגרים ההלכתיים, יש גם אתגרים שהם אתגרים ביורוקרטיים על מנת להתגייר.

קארין אלהרר: דווקא הרבה פעמים אלה שיש להם כוונות טובות, נופלים על פרטים טכניים כמו סוג האשרה שאתה הם בארץ, משך הזמן שלוקח לטפל בבקשות.

קארין אלהרר: ניקח לדוגמה מישהו שהוא לא יהודי ולא ישראלי, הכיר את אהבת חייו הישראלית והיהודייה, רוצים לחיות בארץ ביחד, אותו אדם נמצא בהליכי קבלת אזרחות מתוקף הזוגיות, במקביל מבקש להתגייר.

קארין אלהרר: ועדת החריגים לגיור דוחה את בקשתו בגלל נושא טכני כלשהו, וזה טכני לחלוטין.

קארין אלהרר: האם ועדת החריגים לגיור לא אמורה לדון בדיוק בחריגים?

קארין אלהרר: אני חשבתי שכשמה כן היא.

קארין אלהרר: מי אמור לבחון את הבקשה אם המקרה הוא באמת חריג, אם לא ועדת החריגים?

קארין אלהרר: להבנתי – וזה עלה גם בדיונים קודמים – בעצם חברי הוועדה לא פוגשים את המועמד, אז לא כל כך ברור לי על סמך מה מתקבלת החלטה.

קארין אלהרר: עוד נושא שדיברנו עליו בדיון הקודם במיוחד זה נושא השקיפות.

קארין אלהרר: הפרוטוקולים של הוועדות לא מפורסמים והרבה פעמים גם ההנמקות הן הנמקות מאוד לקוניות.

קארין אלהרר: מאז הדיון הקודם הוועדה בהתכתבות עם מערך הגיור בנושא פרסום הפרוטוקולים.

קארין אלהרר: תחילה היה קשה לקבל תשובה וגם תשובה שקיבלנו הייתה תשובה קצרה ולא מפורטת.

קארין אלהרר: בסופו של דבר קיבלנו מכתב מפורט.

קארין אלהרר: אם אני לא מדייקת אז תקנו אותי.

קארין אלהרר: היו שתי סיבות עיקריות למה לא לפרסם.

קארין אלהרר: האחת, שישנם אנשים שלא רוצים באמת להיות יהודים, והוועדה רוצה לוודא שהם לא יעברו תהליך גיור.

קארין אלהרר: השנייה היא שהוועדה לא רוצה לנמק נימוקים בעייתיים שיכולים לפגוע בהמשך תפקודה.

קארין אלהרר: במכתב שאני השבתי ב-11 בינואר, לא קיבלתי עליו תשובה אבל אני מקווה שאנחנו נקבל את התשובות כאן היום: 1.

קארין אלהרר: מי אמר שהוועדה צריכה לשמש שומרת סף מאותם אנשים שמבקשים להתגייר?

קארין אלהרר: זה לא אמור להיות הרב שמלווה או מישהו שמלווה את כל התהליך?

קארין אלהרר: הוועדה אמורה להיות טכנית.

קארין אלהרר: זה הדבר האחד שחשבתי.

קארין אלהרר: והדבר השני, לגבי הפרוטוקולים.

קארין אלהרר: אין בעיה שפרטים מסוימים מאוד כשיש חשש לפגיעה, לא יפורסמו, אבל מכאן ועד טכנית פשוט לא לפרסם שום דבר, נשמע לי מאוד בעייתי.

קארין אלהרר: איזשהו סוג של נימוק, שבן אדם כן יוכל לדעת מה קרה.

קארין אלהרר: אז אני פחות מבינה את הנימוקים הללו ואני אשמח לקבל הסבר.

קארין אלהרר: לפני שנעבור לרשימת הדוברים שביקשו לדבר וגם לקבלת תשובות מהמבוקרים, משרד מבקר המדינה, תרצו לומר משהו בשלב הזה?

<אהובה נבו: אין מה להוסיף.

קארין אלהרר: אז נתחיל.

קארין אלהרר: מרטין קונדו.

קארין אלהרר: שלום מרטין.

<מרטין קונדו: שלום.

קארין אלהרר: בבקשה.

<מרטין קונדו: שלום, כבוד חברי הכנסת ושאר הנכבדים.

<מרטין קונדו: אני מודה לכם על ההזדמנות לשמוע את אשר על ליבי.

<מרטין קונדו: נולדתי בגאנה, בשנת 2005 פגשתי את גלי, יהודייה אזרחית ישראלית והתחתנו בגאנה.

<מרטין קונדו: בשנת 2006 החלטנו לבוא לארץ ולהקים את משפחתנו כאן.

<מרטין קונדו: נולדו לנו שני ילדים מקסימים.

<מרטין קונדו: בשנת 2009 החלטנו להתגרש.

<מרטין קונדו: בית-הדין פסק כי גלי אינה מסוגלת לגדל את ילדינו וקיבלתי משמורת קבועה ויחידה על ילדי, עד להגיעם לגיל 18 שנים.

<מרטין קונדו: לפני שבע שנים הכרתי את אורטל ונולדה לנו ילדה משותפת ואנחנו מגדלים ביחד את ילדי ואת הילד שלה מהקשר הקודם.

<מרטין קונדו: אני המפרנס היחיד של משפחתנו.

<מרטין קונדו: אני הדמות היציבה והיחידה בחייהם של ארבעת ילדינו.

<מרטין קונדו: אני מחזיק באשרת שהייה מטעמים הומניטריים א/5.

<מרטין קונדו: במסגרת שהותי בארץ ותודות למשפחה שהקמתי, נחשפתי ליהדות, לכוחה ולעוצמתה.

<מרטין קונדו: הרגשתי שאני רוצה להצטרף לעם הזה, העם היהודי המיוחד והשורש לגילוי אלוקות לאדם בעולם הזה.

<מרטין קונדו: בשנת 2015 אחרי תקופה של לימודי יהדות באחד מהמכונים במרכז הארץ, הגשתי בקשה לוועדת חריגים על מנת להתחיל בהליך גיור.

<מרטין קונדו: נדחיתי בטענה כי אשרת השהייה שלי "מעמד עובד ב/1" בזמן זה אינה עומדת בתנאי הסף לגיור.

<מרטין קונדו: בינואר 2016 הגשתי בקשה לבחינה מחדש.

<מרטין קונדו: הסברתי לוועדה כי ברצוני להצטרף לעם היהודי באופן אמיתי ולא בשביל לקבל אזרחות, כפי שהוועדה חושבת מכיוון שיש לי אשרת שהייה בארץ בזכות המשמורת על ילדי הישראלים.

<מרטין קונדו: באפריל, הוועדה הסכימה לדון מחדש.

<מרטין קונדו: הגעתי לראיון אצל הרב שמריהו שור בחיפה, מלא תקווה.

<מרטין קונדו: בעקבות המלצתו של הרב שור, הצטרפתי לקהילה "אבות ובנים" והצטרפנו לחיים של הקהילה.

<מרטין קונדו: אני מגיע באופן קבוע לתפילות, ילדי הולכים לבית-ספר דתי "נתיב אליעזר" בחיפה, ואנחנו אורחים בשבתות אצל המשפחה שאימצה אותנו מטעם הקהילה.

<מרטין קונדו: יש לי כאן מכתבי המלצה מגבאי בית הכנסת, ממנהל בית-הספר של ילדי, מהמשפחה המאמצת, כולם מעידים עלי ועל משפחתי כפעילים בקהילה ומלאי מוטיבציה ללמוד ולספוג עוד ועוד מהעולם היהודי המיוחד, ככתוב שבחרתי אתכם מכל העמים, ואני רוצה להיות עם העם הזה המיוחד.

<מרטין קונדו: ילדי שרים אנעים זמירות בבית הכנסת.

<מרטין קונדו: אני מתפלל מדי בוקר במניין.

<מרטין קונדו: אני מניח תפילין ומתפלל תפילת שחרית.

<מרטין קונדו: אני מגיע מדי שבוע לשיעורי תורה בבית הכנסת, שומר שבתות, ואורחים בשבתות אצל משפחת זיסר בחיפה.

<מרטין קונדו: אני קורא וכותב בעברית.

<מרטין קונדו: אני מאמין באמונה שלמה באל אחד.

<מרטין קונדו: אני מאמין שהנשמה שלי יהודית.

<מרטין קונדו: הנשמה שלי שמחה שאני מתגייר.

<מרטין קונדו: אני עושה את כל הדברים האלה כדי לחנך את ילדי בדרך ארץ.

<מרטין קונדו: ולמרות כל זאת, זו לשון התשובה שקיבלתי מהוועדה ב-28 בדצמבר האחרון: "בשל נסיבות כניסתו ושהייתו של המבקש שבישראל, הוועדה לא התרשמה מכנות כוונותיו לגיור ולא מצאה כי נסיבותיו הינן חריגות ועל כן דוחה בקשתו.

<מרטין קונדו: " אני לא מבין, באמת לא מבין מה עוד חסר לי לעשות כדי שהעם יכול לצרף אותי אתו.

<מרטין קונדו: מהי כנות?

<מרטין קונדו: מהן כן נסיבות חריגות לפי הוועדה?

<מרטין קונדו: בת זוגתי אורטל שיושבת לידי עכשיו גם כן בהריון שישה חודשים, ובעזרת השם יהיה לנו עוד ילד בעולם הזה.

<מרטין קונדו: המשפחה יהודים, הילדים יהודים, ובת זוגתי הנוכחית היא יהודייה, ואני רוצה להצטרף לעם היהודי ולא להיות בבחינת גוי.

<מרטין קונדו: תודה לכם.

קארין אלהרר: תודה.

<שרה וינברג: בת הזוג שלו רצתה להגיד משהו קצר.

קארין אלהרר: בבקשה.

<אורטל סבח: קוראים לי סבח אורטל.

<אורטל סבח: אני רוצה להגיד – לא יכולה, קשה לי.

קארין אלהרר: מוותרת?

<אורטל סבח: כן.

קארין אלהרר: אדוני, תרצה להגיב בבקשה?

<הרב יצחק פרץ: בוקר טוב לכולם.

<הרב יצחק פרץ: אם הייתי אב בית הדין והיה מגיע אלי המקרה הזה, הייתי מקבל אותו – בלי שום בעיה.

<הרב יצחק פרץ: לפי כל מה שהוא אמר, מצוין, אבל מה שהוועדה התרשמה, באמת אין לי מושג.

קארין אלהרר: איך הוועדה מתרשמת?

<הרב יצחק פרץ: אין לי מושג, אני לא יודע.

<הרב יצחק פרץ: אני לא יושב שם.

<הרב יצחק פרץ: עוד מעט יגיע הרב רפי והוא יענה לכם, ככה שאני לא יודע מה הוועדה התרשמה.

<הרב יצחק פרץ: יכול להיות שיש דברים מעבר לזה, אבל לפי מה שהוא אמר, מצוין.

קארין אלהרר: אני אומַר לאדוני.

קארין אלהרר: זה כבר לדעתי המקרה השני מאז התחלנו את הדיונים כאן, שכששומעים את הדברים באופן בלתי אמצעי – לא באמצעות כתובים, לא באמצעות ניירת, לא באמצעות ועדות טכניות – ההתרשמות היא שונה.

<הרב יצחק פרץ: כן.

קארין אלהרר: ולכן, אני רוצה לשאול שאלה כללית.

<הרב יצחק פרץ: סך הכול התקבלו השנה 492.

<אנדרו סאקס: מתוך כמה?

איתן ברושי: אפשר לשאול מי זה הדובר?

קארין אלהרר: כן, בבקשה, הוא יציג את עצמו.

איתן ברושי: בדרך כלל מקובל להגיד מי הדובר.

<הרב יצחק פרץ: אני פה בוועדה כבר קבוע.

איתן ברושי: אני כנראה פחות ממך.

<הרב יצחק פרץ: בסדר.

<הרב יצחק פרץ: יצחק פרץ, ראש מערך הגיור.

איתן ברושי: במשרד הדתות?

<הרב יצחק פרץ: לא.

איתן ברושי: במשרד ראש הממשלה?

<הרב יצחק פרץ: כן.

<אנדרו סאקס: מתוך כמה?

<אנדרו סאקס: אמרת 492.

<אנדרו סאקס: מתוך כמה?

<הרב יצחק פרץ: מתוך 798.

<הרב יצחק פרץ: נדחים תנאי סף - 101, זאת אומרת שמבחינה חוקית הם לא יכולים להגיש.

<הרב יצחק פרץ: המשך דיון – 25; מאושר ללימודים, כלומר מתחילים ללמוד – 147; מאושר סיום, לא צריך גם לימודים – 140; מאושר הליך שתלוי, בית-הדין יבדוק לפי המצב – 62; נדחו בוועדה – 163.

<אנדרו סאקס: ואפשר לשאול כמה צבע עורם לא היה לבן?

<הרב יצחק פרץ: אין הבדל.

<הרב יצחק פרץ: אדוני, ממש חס ושלום.

<הרב יצחק פרץ: ציפורה הייתה אישה כושית והייתה יפה מאוד.

<הרב יצחק פרץ: חבל, אני מזרחי, זה לא מתאים לך להגיד דברים כאלה.

<אנדרו סאקס: מתאים.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: אדוני רק מסכים לאמירה העקרונית שוועדת החריגים שבעצם קובעת את תחילתו של התהליך, היא אמורה לראות את האדם?

<הרב יצחק פרץ: יכול להיות.

<הרב יצחק פרץ: יכול להיות שבאמת אם יתרשמו ממנו, לראות אותו, יכול להיות שזה ישפיע.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: בבקשה, אדוני שמצטרף אלינו.

<רפאל דיין: בוקר טוב, אני מאוד מתנצל על האיחור.

קארין אלהרר: הכול בסדר.

<רפאל דיין: ומאוד מבקש סליחה, אני מכבד את המקום הזה, את הוועדה הזאת.

קארין אלהרר: אדוני לא היה כאן כשדיבר מר מרטין קונדו.

קארין אלהרר: בהצגת הדברים שלי הבוקר אמרתי שאחרי התכתבות עם מערך הגיור וגם עם האחראים על ועדות החריגים, עולים בעצם שני דברים עיקריים.

קארין אלהרר: האחד, שאני לא כל כך מבינה אותו, שההתרשמות בוועדות חריגים היא רק על סמך ניירת, לא רואים את האדם עצמו.

קארין אלהרר: דווקא הסיפור של מר קונדו מעלה – וכך אמר הרב פרץ – שאם היה רואה את האדם במו עיניו, כנראה היה מאפשר לו ומתיר לו לעבור את ועדת החריגים.

קארין אלהרר: אז אני אשמח לשאול האם אדוני חושב שיש מקום לשנות את הנוהג ולאפשר למבקשים להופיע בפני הוועדה.

קארין אלהרר: זה הדבר הראשון.

קארין אלהרר: הדבר השני, בתשובה שקיבלתי מכם אתם אומרים שלא כל נימוק צריך לציין כי יש דברים שיפגעו בעבודתה של הוועדה, ואני אומרת – יכול להיות שמסיבות מאוד מיוחדות לא כל דבר צריך לכתוב אבל הכלל הוא שצריך לנמק, לא הבנתי למה לא זה הכלל ואני אשמח על התשובות שלך בעניין הזה.

<רפאל דיין: א', אני לא מכיר את המקרה אבל אני חושב, נדמה לי שאני קצת מכיר את המקרה.

קארין אלהרר: אז אתה מכיר או לא מכיר?

<רפאל דיין: את המקרה של - - -

קארין אלהרר: מר קונדו.

<רפאל דיין: קונדו.

<רפאל דיין: בואו נחלק את זה לשניים.

<רפאל דיין: א', יש אנשים שעומדים בתנאי סף.

<רפאל דיין: תנאי הסף נקבעו על-ידי ממשלת ישראל, קיבלו גיבוי גם פה וגם של מבקר המדינה.

<רפאל דיין: יש תנאים, ואני חושב שפה המקרה הזה הנוכחי שאנחנו דנים בגופו, הוא לא עומד בתנאי הסף.

<רפאל דיין: מצד שני, מי שעומד בתנאי סף, הוא בא לראיון, אחרי שהוא שלח את הניירת שהוא עומד בתנאי הסף.

קארין אלהרר: באיזה תנאי הוא לא עומד, אדוני?

<רפאל דיין: אני חושב - - -

<קריאה: - - -

<רפאל דיין: סליחה, אז אני מתנצל.

איתן ברושי: מה התפקיד של אדוני?

קארין אלהרר: יושב-ראש ועדת חריגים.

<רפאל דיין: אז בכל אופן אני מתנצל.

איתן ברושי: על מה אתה מתנצל?

<רפאל דיין: לא, אני רק רוצה לענות.

קארין אלהרר: טעה בתשובה.

<רפאל דיין: ואחר כך אני אסביר את עצמי.

<רפאל דיין: מה שקורה, כשהבן אדם שולח את הניירת שלו לראות האם הוא שוהה חוקי או לא חוקי, לפי מה שקבענו, לפי הכללים שנקבעו וקיבלו – כמו שאמרתי קודם – קיבלו את אישורם של כל הגורמים הממשלתיים, כמובן גם של מבקר המדינה שבדק אותנו, אז הוא שולח את הניירת.

<רפאל דיין: אם הוא שוהה חוקי והוא לפי התנאים, הוא מופיע אצלנו לא סתם, בפני מעמד של דיין.

<רפאל דיין: הוא מופיע בפני דיין, וערכאה יותר מדיין שיכול לראיין את הבן אדם, אני לא חושב שיש יותר מזה.

<רפאל דיין: הוא מתרשם ולפי ההתרשמות שלו הוא כותב לנו חוות דעת, ואז הוא מגיע לוועדה, ובוועדה יש שקלולים אחרים.

קארין אלהרר: הרב המלווה לא מכיר את האדם יותר טוב?

<רפאל דיין: אותו רב, דיין, שעל-פיו נושק כל דבר, הוא לא מבין במה מדובר?

<רפאל דיין: יש את הרב המלווה - - -

קארין אלהרר: אדוני, אני חלילה.

<אלעד קפלן: הוא לא פגש דיין.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: לא עליהום.

קארין אלהרר: אני שואלת שאלה.

קארין אלהרר: אדוני, אני מבינה שמדובר בדיין, שזו עמדה בכירה לכל הדעות.

קארין אלהרר: יחד עם זאת, הדיין פוגש את האדם פעם אחת, במעמד הדיון.

קארין אלהרר: עכשיו אני מציעה אלטרנטיבה.

קארין אלהרר: יש את הרב שמלווה את האדם מזה זמן.

קארין אלהרר: למה עמדתו לא נלקחת בחשבון?

<רפאל דיין: כמובן שהיא נלקחת.

קארין אלהרר: אבל אתה אומר, בא דיין, רואה אותו כמה דקות.

קארין אלהרר: עמדתו עדיפה?

<רפאל דיין: ברשותך.

<רפאל דיין: אני מוכן למחוק למעלה את השמות ואני אראה לך שכן, יש התייחסות מאוד ברורה בתוך הראיון של אותו בן אדם, של המלווים – אם זה משפחה מלווה, אם זה רב, אם זה חבר, אם זה מכר – חוץ מזה, לפני שהם באים אנחנו מבקשים במפורש להביא את כל מי שיכול וגם המלצות כדי שמי שמרואיין יתראיין כמו שצריך.

<רפאל דיין: יש עוד שיקולים אחרים.

<רפאל דיין: אנחנו באים לוועדה, יש שיקולים אחרים.

<רפאל דיין: יכול להיות בשיקול א', איך שרואה אותו אותו דיין, אנחנו בוועדה מקבלים את השיקול מבחינה אזרחית מה קורה אתו, לאן הוא הגיע, איך הוא הגיע.

<רפאל דיין: יכול להיות שאנשי משרד הפנים יש להם מה להגיד, ואז אנחנו משקללים את הכול, מקבלים או לכן או ללא.

איתן ברושי: אפשר לשאול אותו שאלה?

קארין אלהרר: בבקשה, חבר הכנסת ברושי.

איתן ברושי: אתה יכול להגיד מהו הרכב ועדת הערר?

<קריאה: מי המדבר?

קארין אלהרר: חבר הכנסת ברושי.

איתן ברושי: לא הקשבת לה, היא אמרה.

איתן ברושי: מה הרכב ועדת החריגים?

איתן ברושי: מי יושב שם?

<רפאל דיין: יושב היועץ המשפטי של משרד הפנים, היועץ המשפטי של משרד ראש הממשלה, ואנוכי.

<רפאל דיין: אם יש ערר, אז על אותה החלטה, ועל מה אנחנו מדברים?

<רפאל דיין: אנחנו מדברים בקושי על 15%, באמת.

<רפאל דיין: תגידו לי איזה ועדה במדינת ישראל - - -

איתן ברושי: מה זה משנה?

<רפאל דיין: לא.

<רפאל דיין: כן משנה.

<רפאל דיין: תלוי איך רואים.

<רפאל דיין: אם הסכמה מראה שאנחנו 90 - - -

קארין אלהרר: אדוני, למה אתה מתגונן?

קארין אלהרר: הוא שאל שאלה.

<רפאל דיין: לא.

<רפאל דיין: אני עניתי.

קארין אלהרר: בסדר, לא צריך להתעצבן.

איתן ברושי: התחלת בהתנצלות עוד לפני שדיברת, אז תקשיב.

איתן ברושי: אתה אומר שיושבים שם שלושה אנשים, שניהם יועצים משפטיים, ואתה.

איתן ברושי: מי הסמכות הרוחנית, התורנית?

איתן ברושי: ועדת החריגים דנה במקרים חריגים, כל אחד זה עולם ומלואו.

איתן ברושי: ברגע שהיא באה לשם היא פוסקת גורלו של אדם.

איתן ברושי: אני שואל מה הכלים של האנשים שיושבים שם, מה ההרכב הזה שהוא קובע גורלו של אדם.

איתן ברושי: אחרי שהוא עבר את כל התהליך, הוא מגיע לשלושה אנשים, זה כמו בית-משפט.

<רפאל דיין: אז אולי נקדים קצת.

<רפאל דיין: הבן אדם קובע את הראיון, הולך לתת ועדה.

<רפאל דיין: תת ועדה, אני יושב, יושבת אתי נציגת משרד הפנים ואנחנו מקבלים החלטה, או כן או לא.

איתן ברושי: אתה יושב גם לפני ועדת חריגים?

<רפאל דיין: כן.

איתן ברושי: זה נראה הגיוני שאתה יושב גם פה וגם פה?

<רינה נשר: לא, זה לא - - -

איתן ברושי: אני מבין שאת עוזרת לו.

<הרב יצחק פרץ: היא יועצת משפטית.

איתן ברושי: הוא יושב גם בערכאות קודמות וגם בערכאה הסופית?

<רינה נשר: זה לא ערכאות קודמות.

<רינה נשר: כדי לייעל, בעקבות הביקורת שהוועדה קיבלה.

איתן ברושי: מה יש פה לייעל?

איתן ברושי: צריך לעזור לאנשים, לא לייעל שום דבר.

<רינה נשר: אם אני יכולה רק להשיב.

קארין אלהרר: בואו ניתן לה להשיב.

<רינה נשר: עורכת-דין רינה נשר, הלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין וההגירה.

<רינה נשר: חלק מהביקורת שהוועדה קיבלה זה הזמן הממושך שאנשים המתינו להחלטות שלה.

קארין אלהרר: נכון.

<רינה נשר: ולכן, כדי לייעל את עבודה הוועדה, הוועדה הסמיכה את הרב רפי דיין, שהוא נציג הרב הראשי בוועדה והוא יושב-ראש הוועדה, לשבת עם מנהלת תחום אשרות ברשות האוכלוסין וההגירה, וכל המקרים שהם יכולים לאשר בלי שצריך לכנס את כל הקוורום של הוועדה, הם מאשרים בצורה יותר יעילה ומהירה, ורק המקרים שבהם נראה שיש צורך בדיון בקוורום יותר רחב כי מעלים על פניו יותר מורכבות, מגיעים לדיון בוועדה.

<רינה נשר: זה מאפשר מתן תשובה מהירה ויעילה למי שיכול לקבל את האישור.

איתן ברושי: הסמכות האחרונה היא שלושה אנשים, שאחד מהם כבר ישב קודם, אז הוא בטח לא ישנה את דעתו אחרי שהייתה לו כבר דעה אחת קודם.

איתן ברושי: זה לא הגיוני מה שאתם אומרים.

<רינה נשר: אז אולי אני אקדים ואגיד יותר.

איתן ברושי: מבקר המדינה מסכים לנהלים כאלה?

קארין אלהרר: זה חדש?

איתן ברושי: זה דבר לא נורמלי מה שאתם אומרים.

<רינה נשר: אני אולי אתן את התמונה היותר רחבה.

<רינה נשר: מערך הגיור הוקם כדי לגייר אזרחים ותושבי קבע בישראל.

<רינה נשר: זאת אומרת, הכלל הוא שמי שמתגייר בישראל זה רק אזרח או תושב קבע, בוודאי שלזר אין זכות קנויה להתגייר בישראל.

<רינה נשר: ועדת החריגים הוקמה מכוח כללי הדיון בבקשות לגיור של מערך הגיור והיא נועדה לבחון האם במישהו שהוא לא אזרח או תושב קבע מתקיימות נסיבות חריגות שיש לאפשר לו, למרות שאין לו זכות קנויה להתגייר בישראל, יש לאפשר לו להתגייר בישראל.

<רינה נשר: הוועדה, במסגרת הסמכויות שלה ועל דעת הגורמים המדיניים שמכוחם היא קמה, הסמיכה לעשות איזשהו הליך מקוצר.

איתן ברושי: לא מקוצר.

איתן ברושי: תהליך כזה – הנה עכשיו יגיע הרב שלנו – אתם לוקחים תהליך כזה, אם אני מבין נכון כאדם חילוני אבל שאכפת לו ועכשיו גם חבר הוועדה – אז אני שואל, זה תהליך שלוקח הרבה מאוד זמן עד שמגיעים למקום שאומרים לך שאתה לא ראוי, לא רשאי.

איתן ברושי: הבן אדם הזה עבר אם אני מבין נכון תהליכים ארוכים מאוד כדי להגיע למקום ששלושה יגידו לו, אתה לא ראוי.

איתן ברושי: השלושה האלה זה עובדי מדינה.

<רינה נשר: נכון.

איתן ברושי: מה, זאת הסמכות הרוחנית, התורנית?

איתן ברושי: שני יועצים משפטיים?

<רינה נשר: אבל הרציונל, מבנה הוועדה מלמד שהשיקול - - -

איתן ברושי: אבל אם הוא לא ראוי, אז היה צריך לעצור אותו כבר מזמן.

<רפאל דיין: ההיפך.

<רפאל דיין: השיקול הוא לא כל כך הלכתי, השיקול הוא - - -

איתן ברושי: אבל למה בידי עובדי - - -

<רינה נשר: כאן אתה חוזר למבקר המדינה לשאול על הרכב הוועדה.

קארין אלהרר: אדוני יסביר לי למה אשרת א/5 לא עובר בוועדת חריגים.

<רפאל דיין: היא עוברת - - -

<רינה נשר: אני מבינה.

<רינה נשר: אני לא כל כך מרגישה בנוח להיכנס לגופם של מקרים.

קארין אלהרר: גברתי, אם הוא הרגיש בנוח לספר את סיפורו, אני חושבת שכולנו צריכים להרגיש בנוח למצוא לו פתרון.

<רינה נשר: אם היינו יודעים מראש אז אפשר היה לבדוק את המקרה.

קארין אלהרר: אם הרב פרץ אומר שמעתי את הסיפור, נראה לי על פניו שהאיש היה צריך לעבור ועדה, אני לא מצליחה להבין למה הוא לא עבר אותה.

<רינה נשר: אבל הוא עבר ועדה.

<רינה נשר: להבנתי, ממה שנאמר, הוא עבר ועדה וקיבל תשובה לגופה.

<רינה נשר: כך אני מבינה.

<שרה וינברג: אפשר להסביר?

קארין אלהרר: נדחה על הסף.

<רפאל דיין: ברשותך.

<רפאל דיין: יש פה אנשים שישבו, אנשים ראו, אנשים התרשמו מכל מיני - - -

קארין אלהרר: אדוני, תשמע.

<שרה וינברג: אפשר רק להסביר משהו?

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: רק שנייה.

<רפאל דיין: למה אנחנו לא מביאים את המקרים של ה-90%?

קארין אלהרר: אדוני, אבל תבין.

קארין אלהרר: הוועדה לביקורת היא לא ועדה שמטפלת במה שעובד.

קארין אלהרר: כשדברים עובדים אנחנו מחמיאים אבל כשיש דברים שלא עובדים, אנחנו באים לטפל בהם.

קארין אלהרר: תראה, אדוני.

קארין אלהרר: אני לא סמכות הלכתית, לדידי הרב פרץ יותר ממני.

קארין אלהרר: הרב פרץ ישב, שמע את המקרה, אמר, אני לא מבין למה הוא לא עבר.

קארין אלהרר: הוא נדחה על הסף, אדוני.

קארין אלהרר: תסביר לי.

קארין אלהרר: אשרת א/5.

<רפאל דיין: ברשותך, אני גם רב.

<הרב יצחק פרץ: אמרתי, לפי מה שאני שומע.

<רפאל דיין: לפי מה שהוא שומע.

<רפאל דיין: אני רב בישראל, הוסמכתי גם להיות רב בישראל.

<רפאל דיין: הוסמכתי להיות רב בישראל, אני חושב שאני העניין הרוחני שם בתוך הוועדה ואני לא יודע מה קורה.

<רפאל דיין: אני לא קראתי עד הסוף.

קארין אלהרר: אה, אז אני מבינה איך זה עובד.

קארין אלהרר: הכול תלוי בזהות הפרסונלית של הרב.

<רפאל דיין: מה זה קשור.

קארין אלהרר: עובדה.

<שרה וינברג: אדוני חתום על מכתב הסירוב.

קארין אלהרר: אם היה יושב הרב פרץ, הוא אומר נראה לי הייתי מקבל.

<רפאל דיין: סליחה, אני מקבל - ברשותך.

<רינה נשר: אין לו פה את כל המידע על האדם.

<רפאל דיין: גברתי היושבת-ראש, ברשותך, אולי עוד שנייה.

קארין אלהרר: בבקשה.

<רפאל דיין: ברשותך, גברתי היושבת-ראש.

<רפאל דיין: הלוא מה קורה?

<רפאל דיין: הוא עובר כמה וכמה משוכות.

<רפאל דיין: הוא עובר את כל הראיון, הוא עובר את הראיון ואז מבין האנשים יושבים – תאמיני לי, אנשים טובים.

קארין אלהרר: אני לא כופרת בזה.

<רפאל דיין: ברשותך.

<רפאל דיין: אנשים יושבים שם והם משקללים כמו שאמרתי בהתחלה את כל הנתונים שיכולים להיות ואז מקבלים החלטה.

<רפאל דיין: להיפך.

<רפאל דיין: אנחנו באים בידיים נקיות.

קארין אלהרר: אבל איך נדחים על הסף?

<רפאל דיין: ואפשר לראות, הרוב שבאים – אז יכול להיות שכאן, הרב פרץ אין לו את כל המכלול.

<הרב יצחק פרץ: אין לי את כל הנתונים.

<רפאל דיין: כל מכלול העניין.

<רפאל דיין: איך אפשר לבוא, בן אדם בדקה אחת מציג כאן עניין, כשיש אנשים פה שיש להם אינטרסים?

<רפאל דיין: אז בסדר, אין לי שום בעיה.

קארין אלהרר: אני לא מקבלת.

קארין אלהרר: מה זאת אומרת?

<רפאל דיין: אני אומר לגופו של הבן אדם, אבל לא ייתכן, באמת.

<רפאל דיין: הרב פרץ לא מכיר את המקרה, לא מכיר על מה מדובר - -

<קריאה: ו-400 מקרים אחרים שדחיתם?

<רפאל דיין: - - הוא שומע את זה.

<רפאל דיין: ברשותך, אנשים אחרים שמעו אותו, בתוך זה אצלנו גם בוועדה ראו את הניירת, ראו מי המליץ עליו וקיבלו החלטה.

קארין אלהרר: אדוני מכיר את המקרה?

<רפאל דיין: אני יכול להגיד לך שאני בעזרת השם אכנס למשרד, אלמד את המקרה יותר לגופו - - -

<שרה וינברג: אדוני חתום על המכתב לסירוב.

<רינה נשר: כן, אבל הוא לא יכול - - -

<קריאות: - - -

<רפאל דיין: ברשותך, זה גם לא נעים.

<רפאל דיין: זה מראה שכביכול לא קראתי לפני או שלא למדתי את העניין.

<רפאל דיין: אני יכול להבטיח לך שאנחנו יושבים בשבעה נקיים על כל תיק ותיק כי אני יודע לצערי הרב – אני אומר לך את זה בכאב – אני יודע כמה הביקורת עלינו, ותאמיני לי שאנחנו יושבים, ואפשר לראות לפי התוצאות.

<רפאל דיין: ונכון שיש תמיד, ייתכן ויכול להיות שפה ושם טועים, קורה.

<רפאל דיין: אם לא נעשה, לא נטעה.

<אלעד קפלן: יש פרוטוקול?

<רפאל דיין: אבל צריך לראות את הרוב ולא את המיעוט.

<אלעד קפלן: יש פרוטוקול של הדיון בעניינו שתוכל להעביר?

<אלעד קפלן: כי הנמקה הוא לא קיבל.

<אלעד קפלן: הוא לא קיבל הנמקה למה דחו אותו.

<אלעד קפלן: אבא לארבעה ילדים יהודים.

<קריאות: - - -

<קריאה: הוא קיבל הנמקה.

<אלעד קפלן: הוא לא קיבל הנמקה.

<רינה נשר: הוא קיבל מכתב - - -

<אלעד קפלן: הוא נדחה על הסף.

<רפאל דיין: אבל ברשותך, קיבלת את העניין שלי גם בכתובים ואתה יודע מה דעתי ובזה אנחנו - - -

קארין אלהרר: אז רגע, לא הבנתי.

קארין אלהרר: אתה מכיר או לא מכיר?

<רפאל דיין: כמובן שאני מכיר את העניין.

קארין אלהרר: אה, נו.

<שרה וינברג: אפשר לעשות סדר במה שקרה?

<רפאל דיין: מכיר אישית, כרגע.

<רפאל דיין: עם כל הכבוד.

קארין אלהרר: אפשר רגע לתת לי לנהל את הדיון?

קארין אלהרר: אני אשמח.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אדוני, אני חייבת לומר שהצלחת לבלבל אותי, וזה לא פשוט בבוקר.

קארין אלהרר: תשמע, לא חלפו שתי דקות מאז אמרת: אני לא יודע, אני אחזור למשרד, אני אלמד ואני אחזור עם תשובה, ועכשיו אתה עונה למר קפלן: אני יודע ואני מכיר.

<רפאל דיין: לא, ברשותך.

<רפאל דיין: הוא שאל אותי - - -

קארין אלהרר: בוא נחליט, אנחנו יודעים או לא יודעים.

<רפאל דיין: ברשותך, גברתי היושבת-ראש, הוא שאל משהו אחר, הוא שאל על הפרוטוקולים, אמרתי לו את העמדה שלי ובזה אני גמרתי.

<רפאל דיין: אני אמרתי – אני אכנס, אני אראה במה מדובר, בשמחה באמת, בלב חפץ.

<רפאל דיין: תביני, באמת, אני אומר לך שאנחנו מאוד – ופה הרב, קודם נכנס חבר הכנסת הנכבד, אני חושב שהוא מכיר אותנו קצת.

<רפאל דיין: באמת, אנחנו לא אנשים רעים, תאמיני לי.

קארין אלהרר: אני אמרתי?

קארין אלהרר: פעם שמעת את זה מהפה שלי?

<רפאל דיין: לא, שלא יצא מכאן שכביכול אנחנו מנסים להתעמר באנשים.

<רפאל דיין: תאמיני לי שאנחנו עושים כמיטב יכולתנו והתוצאות יראו.

קארין אלהרר: לא, את זה לא אמרנו.

<רפאל דיין: יכול להיות שאנחנו נופלים, מה לעשות.

קארין אלהרר: חבר הכנסת ברושי.

איתן ברושי: אני רוצה להעיר.

איתן ברושי: אני לא חושב שאנחנו באנו לכאן הבוקר לדון מבחינתי רק במקרה שהוצג פה.

קארין אלהרר: ברור שלא.

איתן ברושי: אני חושב שאדם כמוני – ויושב לידי חבר הכנסת שטרן, שאנחנו מכירים הרבה שנים – אני חושב שהנושא הזה של הגיור הוא נושא כבד והוא נושא חשוב, מעבר לזה אנחנו מכירים את זה גם מהצבא, אני לא רוצה להאריך.

איתן ברושי: אני רק חושב שצריך לעשות כל דרך שאפשר להקל על האנשים ולא להקשות עליהם, ואנחנו עדים לזה יום-יום בסוגיות שגם פונים אלינו כאנשים חילוניים או אנשי ציבור לסייע.

איתן ברושי: אבל נראה לי, גברתי היושבת-ראש ואנשי מבקר המדינה, שיש טעם לפגם בוועדה שהיא הסמכות העליונה, שהיא מורכבת משלושה עובדי מדינה.

איתן ברושי: אתה עובד מדינה, משרד ראש הממשלה.

איתן ברושי: אני מבין שראש הממשלה פתר את כל הבעיות ויש לו זמן להתעסק עם זה.

איתן ברושי: למי אתה כפוף שם אני לא כל כך יודע, אבל נראה לי באמת שיש סוגיות חשובות למשרד ראש הממשלה, איך דווקא זה במשרד הזה, אבל אני שם את זה רגע בצד.

איתן ברושי: זה לא הגיוני שוועדה כזאת תהיה מורכבת משלושה אנשים ששלושתם עובדי מדינה, כפופים לשרים שיש להם השקפות עולם ושרים שיש להם מה לומר, ויש להם גם עמדות על הגיור.

איתן ברושי: איזה גיור כהלכה ואיזה גיור?

איתן ברושי: אני חושב שזו ועדה שהייתה צריכה להיות מורכבת מאנשי ציבור ולא מעובדי מדינה -גם אני הייתי עובד מדינה ואני משרת ציבור – זה לא ועדה של אינטרסנטים שהם שליחים של מישהו.

איתן ברושי: זאת הייתה צריכה להיות ועדה שיש בה יותר שאר רוח, יותר יכולת שאיננה קשורה ליום-יום ולא נתונה ללחצים שאתה אומר שאתה חתום ואתה לא זוכר על מה אתה חתמת.

איתן ברושי: אני חושב שצריכים להוציא את הוועדה מהידיים של עובדי מדינה ולמנות לזה אנשי ציבור, שופטים בדימוס או אנשים בעלי מעמד ויכולת, גם הלכתית וגם שיפוטית.

איתן ברושי: זה לא הגיוני שאתה יושב בוועדה שדנה לפני זה, אתה מביא את התיקים, אתה אומר מה דעתך, אחר כך אתה לוקח את התיקים ממשרד אחד למשרד שני.

איתן ברושי: איזה התייעלות אתם צריכים?

איתן ברושי: אתם צריכים קצת ערך, איזה נשמה יתרה ולא התייעלות.

איתן ברושי: פה הבעיה היא לא התייעלות.

איתן ברושי: מדובר פה לא על מיליונים.

איתן ברושי: מדובר פה על מקרים, וכל אחד הוא עולם ומלואו.

איתן ברושי: הבעיה היא לא ההתייעלות, הבעיה היא הקריטריונים, הבעיה היא הכללים, הבעיה היא לאן אנחנו רוצים להגיע ומה מנחה את האנשים האלה, למי הם כפופים, מי בודק אותם, מה השקפת העולם.

איתן ברושי: ולכן, אני מציע למבקר המדינה - אני מבקש שזה יגיע גם למבקר, אני אדבר אתו - זה לא בעיה טכנית.

איתן ברושי: השאלה הזאת של להתקבל לעם היהודי, של מי שרוצה בכך, זה לא עניין טכני וזה לא עניין של התייעלות.

איתן ברושי: זה עניין של איך עובדים, מה רוצים, ואני לא מבין את זה שאתה גם פה וגם פה, ולכן אני מבקש מהמבקר, מיושבת-ראש הוועדה שהעניין הזה ייבדק.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אני מבקשת לתת לגברת שלזינגר להתייחס.

<ציפורה שלזינגר: אני רק רוצה לציין שמבקר המדינה כבר ציין בדוח שהוא פרסם לפני מספר שנים שהעובדה שאין אפשרות לערער על החלטות ועדת החריגים היא עובדה שטעונה בחינה ושינוי, שכן אנחנו ציינו שגם נתינים זרים שיש להם כנות כוונות כדי להתגייר, אין להם אפשרות להציג ולהופיע בפני הוועדה ובעצם לשכנע אותה בכנות הכוונות, כמו שאולי ראינו פה.

איתן ברושי: אז כיוונתי לדעת גדולים.

איתן ברושי: רק שזה לא ייקח כמה שנים ההערה שלי עכשיו.

קארין אלהרר: אני רק רוצה לציין ולתקן, חבר הכנסת ברושי, זו הערה בהתייחס לדבריך.

קארין אלהרר: מנהלת הוועדה מציינת שהפעם זה לא ראש הממשלה הספציפי.

קארין אלהרר: ראש הממשלה לשעבר, המנוח אריק שרון, היה זה שהעביר את מערך הגיור למשרד ראש הממשלה מתוך רצון להקל על המתגיירים.

איתן ברושי: כן, אז אני מאמין לכנות של שרון זיכרונו לברכה.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: חבר הכנסת שטרן.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: קודם כול אנחנו צריכים לציין שאנחנו ערב פרשת יתרו, בתוך השבוע של בא מן אומות העולם, ובתהליך גיור הרבה יותר מהיר, ולא בדקו את כוונותיו ולא עבר ועדת חריגים.

אלעזר שטרן: נכון?

<קריאה: בהחלט.

אלעזר שטרן: ונתן למשה רבנו את העצה אולי, רצה הקדוש-ברוך-הוא לומר לנו – הרב רפי דיין.

<רפאל דיין: אני שומע.

אלעזר שטרן: יכל הקדוש-ברוך-הוא להפגיש את משה ישירות אתו, פנים אל פנים ראה אותו, ואם כבר אז היה יכול להגיד לאהרון מה להגיד לו.

אלעזר שטרן: בסוף בחר גר להגיד לו, את יתרו, ובחר גר שאנחנו לא שמענו על תהליך הגיור שלו ועל ועדת קבלה.

אלעזר שטרן: למה אני אומר את הדברים האלה?

אלעזר שטרן: הרב רפי, ויש לי הרבה כבוד אליך, אתה יודע את זה, אבל אני הייתי שואל אתכם שתי שאלות.

אלעזר שטרן: אחת, בית-המשפט העליון של מדינת ישראל פסק לפני מספר חודשים שהוא מכיר בבתי גיור פרטיים.

אלעזר שטרן: דרך אגב, אני שמעתי על עיכובים במשרד הפנים, אני לא יודע אם זה בדיוק אתה, שעוד לא רושמים אותם, את מי שהתגייר גם בבתי דין פרטיים.

אלעזר שטרן: יש לך נתון על זה?

אלעזר שטרן: רשמו אותם כבר?

אלעזר שטרן: לא לצורכי רבנות אלא לצורכי רישום, לצורכי שבות.

<רפאל דיין: אין לי מושג.

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: בסדר, שאלתי.

אלעזר שטרן: ידעתי שלא בטוח שאתה צריך לדעת את זה.

אלעזר שטרן: אבל אני, יש לי ידיעה/חשש שלא רושמים, שלא מקיימים את החלטת בית-המשפט העליון בהקשר הזה.

אלעזר שטרן: למה אני אומר את זה כאן?

אלעזר שטרן: אני אומר את זה כאן בגלל שבאמת, דווקא בגלל שציינת שאתה רב, בטוהר הכוונות היום יש הבדלים.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, טוהר הכוונות של רב בישראל יהיה שחס וחלילה הוא לא רוצה להיות רפורמי או קונסרבטיבי, ואני אורתודוכס.

אלעזר שטרן: אבל מדינת ישראל החליטה שגם בגיורים האלה היא מכירה.

אלעזר שטרן: למה אני אומר את זה?

אלעזר שטרן: כשיושב שר שאומר את הדברים האלה בכל במה אפשרית, ויושב נציג מטעמו, שהוא גם רב בישראל – ויש לי הרבה כבוד, אמרתי, גם למושג רב וגם אליך באופן אישי – מי יתקע לידינו שכשבא מטייל מדרום אמריקה עם חברה שלו שהתאהבה בו אהבת אמת, ועוד לא יודעת אפילו מה המשמעות העמוקה של להיות יהודי, אבל אנחנו כמו הרמב"ם – ואולי גם כמו בקורסי גיור שונים – אנחנו אומרים שיכול להיות שתוך כדי הלימוד דווקא התאהב.

אלעזר שטרן: באיזה קלות אנחנו דוחים את החבר'ה האלה ומטרטרים אותם ולא נותנים להם אפשרות להתגייר.

אלעזר שטרן: ואני מכיר הרבה מקרים כאלה, שלצערנו הרב – אני מקווה שהוא צער משותף, אני מקווה – שמרוב שאנחנו מפחידים אותם הם אפילו לא מנסים, בהקשרים של הגיור.

אלעזר שטרן: ואני אומר, האם זה בסדר, ויגיד לי כבודו, שהבדיקה של מהות הכוונה להצטרף לעם היהודי, היא מוטה בהקשרים האלה, כשיש פרשנות מה המשמעות של הצטרפות לעם היהודי.

אלעזר שטרן: אני יכול להיות בשונה מהרב רפי, חושב שלנכונות להקריב את החיים להגן על עם ישראל באשר הוא, יש משמעות יהודית, הרבה יותר בעיני באמת מללבוש כיפה או ציצית כמו שאני לובש.

אלעזר שטרן: ועכשיו השאלה האם הרכב ועדה כזאת, זאת הסיבה שאנחנו מפחידים אנשים מלהתגייר, שאנחנו לא מכירים בזכות של מטייל ישראלי – בכוונה אני אומר את זה ככה – ובסוף הם הולכים לגור שם בדרום אמריקה או בסין בגלל ששבעת מדורי הגיהנום שיעבירו אותם כאן בלבדוק את הכוונות, הם עוצרים אותם.

אלעזר שטרן: ולכן מה שאני שואל, האם זה לא מתיישב עם מה שאמר גם חברי כאן וגם מה שכבר העלה מבקר המדינה לפני שנים, גם באשר להרכב הוועדה – שאין לי בעיה שהרב רפי יהיה אחד מהם, באופן אישי, אבל שיהיה שם גם ביטוי לאפשרות של מהות יהודית אחרת בהקשרים האלה - -

קארין אלהרר: תודה.

אלעזר שטרן: - - שלצערנו היא קיימת, וכמובן זכות הערעור.

אלעזר שטרן: תודה.

קארין אלהרר: תשובה.

קארין אלהרר: בבקשה.

<אברהם קטלן: ברשותכם, אני אשיב.

<אברהם קטלן: עורך-דין אברהם קטלן, אחד היועצים המשפטיים בלשכה המשפטית במשרד ראש הממשלה.

אלעזר שטרן: הוא תרם רבות לזה שאין חוק גיור היום.

אלעזר שטרן: ככה אני אומר דוגרי.

<הרב יצחק פרץ: אתה יודע שרצינו לעשות חוק גיור - - -

אלעזר שטרן: לא, לא, אני יודע.

אלעזר שטרן: הוא מכיר אותי.

קארין אלהרר: לא, לא.

קארין אלהרר: לא עכשיו.

אלעזר שטרן: לא מרחיב.

<אברהם קטלן: כפי שציין חבר הכנסת אלעזר שטרן, מדובר לא אחת בחברה שאפילו לא יודעת מה זה גיור ולאן היא נכנסת ומה היא רוצה.

<אברהם קטלן: ויכול להיות שאחרי תהליך לימודי באמת היא תחשוב ותרצה ותתכוון להתקבל לעם היהודי, ואז שאת התהליך הלימודי הזה תעשה לפני באופן שניתן יהיה לעמוד על דעתה וכנות כוונותיה להצטרף לעם היהודי בבואה ובהתייצבה בפני הוועדה.

<אברהם קטלן: הוועדה בעיקרה היא ועדה אזרחית.

<אברהם קטלן: היא נועדה למנוע מצב של קיצור דרך של אזרחות באמצעות גיור ולא באמצעים אחרים שהם קבועים בחוק.

<אברהם קטלן: אם רוצים לשנות את מדיניות ההגירה של מדינת ישראל, קרי שכל מי שמביא איזה חברה מחו"ל היא תוכל לקבל אזרחות מיידית, אין בעיה, אבל זה לדרג הפוליטי.

<אברהם קטלן: אם רוצים לבדוק כנות גיור, כמו שאמר אלעזר שטרן, אז כשמגיעה מישהי שהיא לא יודעת כלום, היא לא יודעת למה היא נכנסת אז איך היא יודעת מה היא רוצה אם היא לא יודעת על מה היא מדברת.

<אברהם קטלן: שתלך, תלמד, ואז אפשר יהיה לבחון את כנות כוונותיה.

אלעזר שטרן: לא נותנים לה.

<אלעד קפלן: אבל לא נותנים לה לפתוח בהליך לימודים.

<אלעד קפלן: ועדת חריגים לא נותנת לה לפתוח הליך לימודים.

אלעזר שטרן: זאת הבעיה.

אלעזר שטרן: אני מסכים אתך.

אלעזר שטרן: דרך אגב, אני מסכים אתך גם שתהליך גיור הוא לא אחיד אבל על אחת כמה וכמה אני מסכים אתך שהלוואי וייתנו לה לפתוח תהליך גיור.

אלעזר שטרן: למה פעמיים להעביר אותה במבחן?

קארין אלהרר: מה העניין?

קארין אלהרר: ממה החשש?

קארין אלהרר: אדוני היועץ המשפטי, ממה החשש?

<אברהם קטלן: החשש הוא מקיצור דרך לאזרחות.

קארין אלהרר: מה, החשש הוא שהיא תלמד משהו?

<אברהם קטלן: החשש הוא מקיצור דרך לאזרחות.

<אברהם קטלן: אם היא רוצה ללמוד - - -

קארין אלהרר: נו באמת.

<אברהם קטלן: כן.

<אלעד קפלן: מה זה הזלזול הזה בדיינים, הדיינים מגיירים כל בן אדם?

קארין אלהרר: באמת.

קארין אלהרר: באמת.

<אלעד קפלן: הדיינים יתנו לאנשים להיכנס לעם ישראל סתם ככה בלי לבחון אותם?

<קריאה: מיליונים עומדים בדלת.

<אלעד קפלן: מה זה הזלזול הזה בדיינים, אני לא מבין את זה.

<קריאה: מה זה קשור לדיינים?

<קריאה: זה קשור לוועדת חריגים.

<אלעד קפלן: הוא לא נותן להם להגיע לבית דין לגיור.

קארין אלהרר: לא, אבל הוא לא פותח את הדלת.

קארין אלהרר: מה קרה?

קארין אלהרר: למה לא לפתוח דלת?

אלעזר שטרן: הם מתייעצים.

<אבנר פורת: זה ועדת חריגים של המדינה - מה זאת אומרת – אזרחית, של משרד הפנים.

קארין אלהרר: בדיוק.

<רפאל דיין: ברשותכם, אפשר אולי באופן אישי.

<רפאל דיין: אנחנו לוקים משני כיוונים.

<רפאל דיין: אנחנו לא עומדים באמצע, גם אני.

<רפאל דיין: מישהו ששומע שאתה עושה גיור – איך אתה עושה גיור, מה אתה עובד בזה?

<רפאל דיין: מצד שני, אתה בא למקומות כאלה, אז מה אתה עושה, אתה לא בסדר.

<רפאל דיין: איפה שלא נעשה - - -

קארין אלהרר: אדוני.

קארין אלהרר: אדוני.

<רפאל דיין: רק שנייה, לגופו של עניין.

קארין אלהרר: הרב רפי, אני רוצה לחדד.

קארין אלהרר: תשמעו, אני סומכת על הדיינים שהם יבדקו את כנות הגיור, אבל למה לעצור בדלת, בכניסה, בשער?

<רפאל דיין: אנחנו לא עצרנו.

<רפאל דיין: מה הבעיה שהיא תלמד - -

קארין אלהרר: אבל זה העניין.

<רפאל דיין: - - וכשהיא תקבל מעמד במדינת ישראל, תיכנס, ברוכה הבאה.

<רפאל דיין: למה אלה שבמדינת ישראל לא מגיעים בהמוניהם, אני לא מבין.

<רפאל דיין: אני חושב על אותו תרמילאי – אולי פה צריך להיות דיון יותר רציני למה אלה שפה, שיש להם אזרחות, לא מגיעים.

<רפאל דיין: יותר חשוב.

<רפאל דיין: אני עכשיו חושב על איזה תרמילאי שאולי יישאר שם?

<רפאל דיין: כמה כאלה כבר באים?

<אלעד קפלן: מה הקשר?

<רפאל דיין: כמה כאלה?

<רפאל דיין: באמת, בשיא הרצינות.

קארין אלהרר: אדוני.

<רפאל דיין: הוא בא למדינת ישראל, יכול להיות - - -

אלעזר שטרן: הרב רפי, יש לנו תשובה גם על זה.

אלעזר שטרן: אני חושב שהא בהא תליא.

אלעזר שטרן: אנשים כבר לא באים להתגייר כי ייאשנו אותם מהתהליך, לצערי הרב.

<רפאל דיין: יש לי מה לענות על זה.

אלעזר שטרן: לכולנו יש חלק בזה.

<רפאל דיין: אני לא איש של מדיניות - - -

אלעזר שטרן: היינו שקטים יחסית לאורך שנים, והתייאשו מלפנות.

קארין אלהרר: אדוני, אני רוצה לשאול למה לא קיבלתי מענה למכתב שלי מה-11 בינואר.

קארין אלהרר: אני אומר מה היה כתוב: מה הסיבות לאי פרסום הפרוטוקולים ומה התשובות לתגובות שהעליתי במכתבי?

<רפאל דיין: סליחה, גברתי הנכבדה.

<רפאל דיין: יש לי תשובה, כתבתי לך תשובה.

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: ואחרי שכתבת לי את התשובה המנומקת - גם לזה נדרשו לא מעט מכתבים – כתבתי לך עוד תשובה ב-11 בינואר - -

<רפאל דיין: יש לי תשובה, גברתי.

<רפאל דיין: אני כתבתי לך.

קארין אלהרר: - - אני כתבתי תשובה.

קארין אלהרר: יש לך תשובה עכשיו?

<רפאל דיין: סליחה, אני כל כך מכבד את הוועדה הזאת ואת היושבת-ראש.

קארין אלהרר: אני יודעת.

<רפאל דיין: איך שקיבלתי, עניתי, לא פעם ראשונה.

<רפאל דיין: אני מתפלא.

<רפאל דיין: יכול להיות, ייתכן שלא הגיע.

<רפאל דיין: לכן אמרתי לו, הוא יודע את התשובה שלי, גם אני יודע שהזה הועבר אליהם.

קארין אלהרר: לא, אין בעיה.

קארין אלהרר: זה התשובה ל-11 בינואר?

<חנה פריידין: ממתי התשובה?

קארין אלהרר: ממתי התשובה?

<רפאל דיין: מדצמבר.

<רפאל דיין: אני מצטער.

קארין אלהרר: אז אדוני.

<רפאל דיין: אני מתנצל, בטח שאני מכבד את המקום הזה, בטח שהייתי עונה.

קארין אלהרר: אדוני, אני לא כופרת בכבוד שאתה רוחש.

קארין אלהרר: אני רק אומרת, העברתי מכתב ב-11 בינואר.

קארין אלהרר: עד עצם היום הזה לא קיבלתי מכתב תשובה.

קארין אלהרר: נעביר לך אולי את המכתב עכשיו?

<רפאל דיין: אני אשמח מאוד.

<רפאל דיין: אני מקווה, בימים הקרובים אני אשב.

<רפאל דיין: אני מתנצל.

<רפאל דיין: אני מאוד מתנצל, מה אני יכול לעשות.

קארין אלהרר: מייד נעביר לאדוני.

קארין אלהרר: אני רק שואלת: זה לא התקבל במזכירות?

קארין אלהרר: איך זה עובד?

<הרב יצחק פרץ: אני קיבלתי.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: למה לא קיבלתי תגובה?

<רפאל דיין: יכול להיות שהרב העביר לי, אני קצת מתפלא שזה - - -

<קריאה: אתה מכיר את המכתב?

<הרב יצחק פרץ: כן, מכיר את המכתב.

קארין אלהרר: אבל תני לרב רפי.

קארין אלהרר: קיבלתם.

קארין אלהרר: אני רוצה להבין, אולי תיתנו לי תשובה בעל-פה.

קארין אלהרר: תראו, הפרוטוקולים או הנימוקים יכולים להוריד חצי מהחיכוך – לפחות, אם לא יותר.

קארין אלהרר: למה לא לתת נימוקים מהותיים?

קארין אלהרר: אתם רוצים לחשוב על זה?

<קריאות: - - -

<אברהם קטלן: הנימוק המהותי שניתן לא פעם – בין בקצרה, בין בארוכה – שהוועדה לא התרשמה מתוך המסמכים שבפניה, מתוך העדויות, הראיון שהתקיים עם המועמד.

קארין אלהרר: מה זה לא התרשמה?

קארין אלהרר: אדוני יועץ משפטי.

קארין אלהרר: נכון?

<אברהם קטלן: כן.

קארין אלהרר: כיועץ משפטי, ההתרשמות היא העניין?

קארין אלהרר: כללי הצדק הטבעי, הנמקה, היכולת של אדם לדעת באיזה עולם הוא חי.

קארין אלהרר: אדוני יועץ משפטי, אני לא צריכה להגיד את הדברים.

קארין אלהרר: ההתרשמות, עם כל הכבוד, היא בעיני המתבונן, אבל יש דברים שהם יותר אובייקטיביים בעיני המתבונן.

<אברהם קטלן: על-פי פסיקתו של בית-המשפט העליון שמובאת בדוח המבקר, זכותה של הוועדה לבחון את כנות כוונותיו של המתגייר, וההתרשמות לגבי כנות הכוונות היא שעומדת ביסוד החלטת הוועדה לא פעם.

קארין אלהרר: אז למה לא לנמק, אדוני?

<אברהם קטלן: זה הנימוק.

<אברהם קטלן: לא התרשמנו מכנות הכוונות על סמך מלוא הרקע והחומר שבפנינו.

קארין אלהרר: ברצינות?

קארין אלהרר: תגיד לי, כשאני אומרת לך התרשמתי ממשהו ואני לא מסבירה לך, אז זה אומר לך משהו?

קארין אלהרר: אז התרשמתי.

קארין אלהרר: ואם אני רוצה לכפור בהתרשמות שלך, איך אני אעשה את זה אם אין לי נימוקים?

<אברהם קטלן: זה הנימוק.

קארין אלהרר: לא, זה לא נימוק.

<אברהם קטלן: ההתרשמות היא – איך אמר אחד משופטי בית-המשפט - - -

קארין אלהרר: אדוני, כשאני אומרת לך התרשמתי – אתה יודע מה, גם בהחלטות בית-המשפט, כשאומרים לא התרשמנו, הם גם מנמקים את זה.

קארין אלהרר: לא התרשמנו כי – כי היה חסר א', ב', ג', ד', או לחלופין כי העובדות שהובאו בפנינו לא תואמות את המציאות.

קארין אלהרר: המילה התרשמות לא מעלה ולא מורידה שום דבר, היא רק הפתיח.

קארין אלהרר: שאדוני יסביר לי למה אין נימוקים כי אני לא קיבלתי תשובה.

<אברהם קטלן: יש הנמקה והיא לקונית, אני אומר, לא פעם, לרוב.

קארין אלהרר: אז למה?

עליזה לביא: מדובר פה בחיי אדם.

קארין אלהרר: יסביר לי אדוני למה הנמקה צריכה להיות לקונית בנושא שהוא כל כך מהותי, בנושא שיש בו כל כך הרבה מה לנמק.

<אברהם קטלן: קיבלתי.

<אברהם קטלן: נשקול את עמדתנו בעניין הזה.

קארין אלהרר: אבל אמרתם את זה בדיון הקודם.

<קריאות: לא.

קארין אלהרר: כן, אני שלחתי אתכם לשקול את הדברים.

קארין אלהרר: הדיון הקודם היה ביוני, היום פברואר.

קארין אלהרר: אם זה לא זלזול בוועדה, מה כן?

עליזה לביא: במתגיירים ובוועדה, גברתי.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: קשים גרים לישראל, מבחינתם כמה שפחות יתגיירו, יותר טוב.

עליזה לביא: ברור.

קארין אלהרר: לא, אני לא מקבלת את זה.

אלעזר שטרן: לא דיברתי עליך, הרב רפי.

<הרב יצחק פרץ: עורך-דין אלעזר.

אלעזר שטרן: עורך-דין, תודה.

<הרב יצחק פרץ: סליחה.

<הרב יצחק פרץ: חבר הכנסת שטרן.

אלעזר שטרן: עד שהצלחתי לא להיות עורך-דין.

עליזה לביא: למה, היה לך חלום פעם להיות עורך-דין?

אלעזר שטרן: אני אגלה לך אחרי זה, עליזה, אל תכניסי אותי לעניינים משפחתיים.

<הרב יצחק פרץ: אמרו לך הרב, גם אלוף, זה בסדר.

<הרב יצחק פרץ: בדקנו השנה.

<הרב יצחק פרץ: ברוך השם, 60% פעם ראשונה.

<הרב יצחק פרץ: סך הכול, 4% לא עברו אצלנו גיור בשנה הזאת.

אלעזר שטרן: איפה זה אצלנו?

<הרב יצחק פרץ: במערך הגיור.

<הרב יצחק פרץ: 4% מכל מי שניגש.

<קריאה: מי שברוך השם הגיע אליכם.

<אנדרו סאקס: אתם לא נותנים לגרים הרפורמים והקונסרבטיבים אפילו לגשת.

אלעזר שטרן: עזוב את הרפורמים והקונסרבטיבים.

<קריאות: - - -

<רפאל דיין: ברשותך, גברתי.

<רפאל דיין: בסך הכול, מה זה להתגייר?

<רפאל דיין: סך הכול זה כנות, בינינו.

<רפאל דיין: מה זה להתגייר?

עליזה לביא: מה זה?

<רפאל דיין: להתגייר.

<רפאל דיין: שלום לך.

עליזה לביא: שלום.

<רפאל דיין: ברוכה הבאה.

עליזה לביא: ברוך הנמצא.

עליזה לביא: הלכתי פשוט לגמור את החוק שלי על האסירים, אתה יודע, זה מתחיל להזכיר לי - - -

<רפאל דיין: אנחנו תמיד אסירי תודה לך בכול.

עליזה לביא: היה שווה, גברתי, להגיע לוועדת ביקורת.

<רפאל דיין: ברשותך, סך הכול הגרות זה כנות.

<רפאל דיין: אף אחד לא יודע מה הוא מתכוון, למה הוא מתכוון.

<רפאל דיין: לא פעם אנחנו מדברים על זרים שבאים למדינת ישראל.

<רפאל דיין: הוא מציג א'.

<רפאל דיין: אם ניתן לו את הנימוקים למה לא קיבלנו, למחרת כשהוא יערער הוא כבר יהיה מוכן.

קארין אלהרר: שומו שמים.

קארין אלהרר: שומו שמים.

קארין אלהרר: איך יעלה על הדעת כזה דבר?

<רפאל דיין: מה יעלה על הדעת?

קארין אלהרר: לא, אני לא מבינה.

קארין אלהרר: אני רוצה להגיד לך משהו.

קארין אלהרר: אם אני נורא רוצה להתגייר, אולי לא הבנתי את הפטנט, אבל אני נורא רוצה להתגייר.

קארין אלהרר: אני באה לוועדה, אומרים לי: את לא עומדת ב-א', ב', ג', ד'.

קארין אלהרר: אני הולכת הביתה, אני עושה שיעורים כי אני נורא נורא רוצה להתגייר, אז אני מתקנת את דרכי.

קארין אלהרר: למה זה רע?

<רפאל דיין: זה לא רק השיקול של א', ב', ג'.

<רפאל דיין: לפעמים השיקול שמשהו שהוא אמר א', זה לא מסתדר.

קארין אלהרר: אדוני, אני אגיד לך.

<רפאל דיין: ברשותך.

קארין אלהרר: לא, אני מאוד מכבדת אותך, באמת, ואני באמת לא קיבלתי תשובה שיכולה להניח את דעתי בעניין הזה למה לא לנמק.

קארין אלהרר: תראה, אם הייתם רק מקום תורני הלכתי, זה דבר אחד, אבל מכיוון שאתם ועדה שהיא במשרד ממשלתי, אתם לא יכולים להרשות לעצמכם, אי-אפשר לא לנמק.

קארין אלהרר: יגיד לך את זה היועץ המשפטי, אתם לא צריכים אותי.

קארין אלהרר: אלעד קפלן, בבקשה.

<אלעד קפלן: יש לי ממש כמה דברים.

קארין אלהרר: יש לנו שלוש דקות לסגור את הדיון.

<אלעד קפלן: ממש בקצרה.

<אלעד קפלן: טוענים בוועדת חריגים שהם רוצים לבחון כוונות לשם שמים.

<אלעד קפלן: בדיוק בשביל זה מדינת ישראל הקימה מערך גדול של בתי-דין עם דיינים שכשרים לכהן כדיינים, ערכאות מעין שיפוטיות, שבוחנים את בקשות הגיור.

<אלעד קפלן: ועדת חריגים לא כוללת אנשים שהוכשרו לכהן כדיינים או כשופטים.

<אלעד קפלן: אם רוצים שוועדת חריגים גם היא תפעל כמו בית-דין לגיור, אני מציע כפי שהוצע בדוח נציבות שירות המדינה ב-2008, ימונו גם לוועדת חריגים אנשים שכשרים לכהן כשופטים ודיינים, ולא פשוט פקידים מהמשרדים.

<אלעד קפלן: אני חושב שזה יכול לפתור את העניין הזה.

<אלעד קפלן: שאלה נוספת.

<אלעד קפלן: יש הרבה מאוד בקשות שאנחנו מטפלים בהן ב"עתים" של בני זוג של ישראלים שרוצים להתגייר, וכרגע הם נמצאים בהליך מדורג לקבלת אזרחות, ובגלל תנאי הסף הנוקשים של ועדת חריגים, למשך למעלה מחמש שנים הם לא יכולים להתחיל את הליך הלימודים לקראת גיור.

<אלעד קפלן: אז רציתי לשאול אם יהיו מוכנים בוועדת חריגים לשקול להוציא את בני הזוג של ישראלים מתנאי הסף, פשוט לבחון את הבקשות לגופן, להוציא אותם מתנאי הסף.

קארין אלהרר: תשובה.

<אבנר פורת: הם לא קובעים את תנאי הסף.

<אלעד קפלן: כרגע פוסלים אותם על תנאי הסף, לא בוחנים אותם בכלל.

<אבנר פורת: הם לא קובעים את תנאי הסף.

<אלעד קפלן: שאלה נוספת.

<אלעד קפלן: הוועדה מוכנה לתת מענה רק לאנשים ששוהים במדינת ישראל אבל היא מתעכבת מאוד במתן תשובותיה, ואנשים לא מקבלים הארכה לוויזת השהייה שלהם.

<אלעד קפלן: בין היתר, הם נמצאים בארץ, הם לא יכולים לעבוד, הם נדרשים לבקש הארכות, לא מקבלים הארכות.

<אלעד קפלן: האם יהיו מוכנים כדי פשוט לפתור את הבעיה הפשוטה הזאת, להאריך את האשרה עד למתן התשובה?

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: תשובות, בבקשה.

קארין אלהרר: משרד הפנים, נראה לי זה אתם.

<רינה נשר: אני פשוט לא יודעת על בעיה של אנשים - עד כמה שאני יודעת, שוב, מי שמנהלת תחום אשרות הודיעה מראש שהיא לא יכולה להיות ביום הזה – אני רק אומרת שלנו לא ידוע על בעיה שיש לאנשים מבחינה זו שאין עיכובים היום בעבודת הוועדה.

<אלעד קפלן: אני יכול להעביר לך מקרים, אנשים שלא מקבלים תשובה והאשרה שלהם נגמרת.

קארין אלהרר: אני העברתי מהלשכה שלי לפחות מקרה אחד.

<אלעד קפלן: אבל השאלה היא למה לא להאריך את האשרה עד שיקבלו תשובה.

<אלעד קפלן: זו תשובה שאתם נותנים, זה בידיכם.

<רינה נשר: אני לא יכולה להגיד באופן גורף.

<רינה נשר: אם זה מישהו שיש סיבה להאריך לו אשרה, אפשר להאריך אשרה.

<אלעד קפלן: כי לא נתתם תשובה, זאת הסיבה.

<אנדרו סאקס: אפשר, אבל זה לא קורה.

<אלעד קפלן: עד שאתם נותנים תשובה, זה תלוי בכם.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

<רפאל דיין: האם ראית להיפך, מישהו שלא הייתה לו אשרה והוא היה בתוך הוועדה וחיכה לתשובה, שקרה לו משהו?

<אלעד קפלן: אם בן אדם אין לו אשרה, אז ברור שצריך - - -

<רפאל דיין: קרה איזה משהו?

<רפאל דיין: אף פעם עוד לא היה, ואם היה אני פתרתי את זה מייד, אז מה הבעיה.

קארין אלהרר: אבל למה צריך לפנות באופן אישי אליך, אדוני?

<רפאל דיין: לא, רק אני אומר, לא הייתה בעיה.

<רפאל דיין: תמיד אפשר לייצר בעיות אבל לא הייתה בעיה.

קארין אלהרר: אדוני, דווקא בעניין הזה אני העברתי באופן אישי מקרה אחד שהגיע ללשכתי.

קארין אלהרר: אל תגידו אין בעיה.

קארין אלהרר: זה נוח, אבל זה גם לא תואם את המציאות.

קארין אלהרר: חברת הכנסת עליזה לביא, בקצרה, אני חייבת לסכם את הדיון.

עליזה לביא: ממש בקצרה.

<אלעד קפלן: לגבי בני זוג של ישראלים לא השיבו.

קארין אלהרר: נכון.

<אלעד קפלן: והאם הם מוכנים להוציא את בני הזוג של ישראלים מתנאי הסף.

קארין אלהרר: כן?

עליזה לביא: זו גם שאלה שאני רציתי לשאול אותם.

<רפאל דיין: זה מדיניות של מדינת ישראל, זה לא שלנו.

<רפאל דיין: מי שקובע מדיניות, הם צריכים, לא אנחנו.

<רפאל דיין: מקודם אנחנו פקידים, עכשיו אנחנו סך הכול לא קובעי מדיניות.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: אנחנו נפנה למשרד הפנים, בבקשה.

עליזה לביא: אז באמת אני גם אשמח לקבל תשובה כי יש מקרה - - -

קארין אלהרר: היא לא נמצאת כאן.

עליזה לביא: אוקיי, אז אני אשמח לקבל תשובה.

עליזה לביא: אני רוצה גם להתנצל כי הייתי בדיון הקודם ולהודות לך על העקביות.

עליזה לביא: מה שחשוב כאן במתח הזה שממשיך, בין ההבנה של מה זה אחריות על הגיור והעובדה שמדובר באנשים, זה לא במספרי תיקים ואנחנו לא מדברים פה בסטטיסטיקה וב-4% או 10%, כל מקרה זה סיפור חיים.

עליזה לביא: ואנשים שמבקשים להצטרף לעם היהודי – דיברת על כנות.

עליזה לביא: בואו באמת נאמין.

עליזה לביא: יש פה אנשים שהם עושים תהליך של שינוי חיים, של הצטרפות לעם היהודי, של זרע ישראל, ובואו נבין את המקרים.

עליזה לביא: אנחנו מטפלים בהרבה מאוד מקרים שכן, מה לעשות, אם אנחנו כחברי כנסת לא נבוא אליכם – ואורית, יועצת החקיקה שלי גרה כמעט במשרד הפנים וגם פונים אליכם – אז למה?

עליזה לביא: למה הקשיים הללו?

עליזה לביא: דיברת על כנות.

עליזה לביא: איפה האמון?

עליזה לביא: איפה האמון?

עליזה לביא: ואם אתם מתבקשים לנמק, להסביר, להרחיב את הידע כדי שאותו אדם או אותה אישה תוכל באמת לתת את המענה הנדרש כדי לקבל סוף סוף, וכל התירוצים האלה – לא, עכשיו אנחנו נעניק לך אבל תיסע לחו"ל, תהיה בחו"ל, תממן את הנסיעה לחו"ל, תהיה קצת בחו"ל, אחרי זה נחזיר אותך כדי שתקבל עוד פעם.

עליזה לביא: כל מיני שיטות, גברתי, לא ראויות ובטח לא בשלבים המאוד מורכבים שנמצא אדם בתהליך הזה של הגיור.

עליזה לביא: ובואו נבין, באמת בואו נבין אחת ולתמיד שהאחריות הכבדה שרובצת עליכם היא המקור למתח שבין ישראל לתפוצות.

עליזה לביא: תודה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם, יש לי דיון בוועדת משנה.

קארין אלהרר: תראו, אני מרגישה שאנחנו נצליח בסוף את המכשולים הללו, אני מרגישה שיש קשב למרות שהוא אף פעם לא במכה ראשונה.

קארין אלהרר: אבל בסדר, כל אחד עם העבודה שלו.

קארין אלהרר: אני מבקשת בתוך שבוע תשובה למכתב שלי מיום ה-11 בינואר.

קארין אלהרר: דיון המשך ביום 22 בפברואר בשעה 9:30.

קארין אלהרר: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.