הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 201, 2017-02-07 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

קארין אלהרר: היום ה-7 בפברואר 2017, י"א בשבט התשע"ז.

קארין אלהרר: נושא הדיון הבוקר: חיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי – דוח מבקר המדינה 67א.

קארין אלהרר: זה דוח חשוב.

קארין אלהרר: תראו, מאז שנמצא משאב הטבע הלאומי במים הכלכליים של מדינת ישראל – זה היה ב-1999 - עולה מידי שנה צריכתו במשק הישראלי.

קארין אלהרר: ככה גם צריך להיות הדבר.

קארין אלהרר: לשימוש בגז הטבעי יש יתרונות רבים.

קארין אלהרר: יש יתרונות ברמה הכלכלית - חיסכון כספי, ויש יתרונות ברמת איכות הסביבה – הפחתת פליטות וזיהומי אוויר.

קארין אלהרר: ניסו גם להביא להפחתת יוקר המחייה, לחיזוק מרכזי תעסוקה.

קארין אלהרר: התמונה שמצטיירת מהנושא היא חיובית ביותר, אבל אז, כשקוראים את הדוח, מבינים שחרף כל היתרונות האלה זה לא קורה.

קארין אלהרר: מתוך מאות צרכנים פוטנציאליים לגז הטבעי, צורכים היום 17 צרכנים את הגז באמצעות רשת החלוקה.

קארין אלהרר: מתוך 1.5 מיליארד מטרים מעוקבים המשוערים כיכולת המרבית בישראל, נצרכים היום 95 מיליון מטרים מעוקבים.

קארין אלהרר: זה אומר ש-900 מיליון קוב לא מנוצלים.

קארין אלהרר: בואו נעבור לסיבה למה התכנסנו.

קארין אלהרר: התכנסנו לשאול למה, איך הדבר הזה קרה, מה אנחנו עושים לא בסדר.

קארין אלהרר: התשובות לא מאוד יפתיעו, אבל אנחנו ננסה.

קארין אלהרר: חיבור הצרכנים אמור להיעשות באמצעות רשת חלוקה.

קארין אלהרר: המדינה העניקה מונופול אזורי ל-6 חברות פרטיות שונות.

קארין אלהרר: פריסת הרשת עד כה נתקלת באופן קבוע במגוון קשיים: התנגדות של הרשויות המקומיות להנחת הקו בשטחן, חוסר שיתוף פעולה בין חברות התשתית, העדר הידע המקדים הדרוש, בעיות בהסדרת העבודה בין חברות הגז לחברות, ועוד שלל בעיות.

קארין אלהרר: אם בזה לא סיימנו, אז המפעלים עצמם מאוד מתקשים בתהליך ההסבה הפנימי.

קארין אלהרר: גם כאן יש לנו, לפחות לעת מועד כתיבת הדוח, העדר תקן ישראלי לבדיקת מתקני צריכת הגז הטבעי.

קארין אלהרר: הוחלט על מתווה שבמסגרתו מכון התקנים יבדוק את חיבור הציוד, אבל בגלל חוסר הניסיון והידע של מכון התקנים בתחום היה צורך בליווי של גוף בינלאומי.

קארין אלהרר: כתוצאה מכך נוצרת מערכת אישורים מורכבת.

קארין אלהרר: כמו שאומרים, אם כבר בירוקרטיה, בואו נעשה אותה במקצועיות.

קארין אלהרר: על מנת לפתור את כל הבעיות שהעלינו כאן, ואני בטוחה שגם נציגי מבקר המדינה ידברו עליהן בהרחבה, צריך שתהיה תכנית אב מסודרת, מנוהלת.

קארין אלהרר: מאוד הופתעתי מכך שהתכנית הזאת מנסה להתגבש לא פחות מ-4 שנים.

קארין אלהרר: היינו מצפים שאם כבר זה קרה, ואם כבר הבנו שיש בעיה, המינימום זה לפתח את התכנית בזמן קצר יותר.

קארין אלהרר: לא אמרתי, חלילה, ליישם, אבל שתהיה תכנית רצינית בפחות מ-4 שנים.

קארין אלהרר: המעבר לגז טבעי כמקור אנרגיה מרכזי בישראל צריך להיות בעל חשיבות לאומית.

קארין אלהרר: רשות הגז לא מקדמת את המיזם בתפישה הזאת, היא לא מפקחת כראוי על קצב התקדמות הפריסה.

קארין אלהרר: על החברות הפרטיות הוטל לתכנן ולבצע את פריסה, אבל הן נתקלות בקשיים בירוקרטיים.

קארין אלהרר: צרכנים פוטנציאליים צריכים לעשות את החושבים אם כדאי להם ללכת לאפיזודה הזאת, כן או לא.

קארין אלהרר: בסוף, עם כל הכוונות הטובות, נתקעים בבירוקרטיה.

קארין אלהרר: אנחנו, המדינה, צריכים לשאול את עצמנו אם אנחנו רוצים לעודד את זה, לעשות הכל כולל הכל על מנת שזה יקרה, או שאנחנו אומרים שלא צריך.

קארין אלהרר: כמו שזה נראה כרגע, זה להיות עם ולהרגיש בלי.

קארין אלהרר: אני מאוד מקווה שהגופים המבוקרים שנמצאים כאן ידעו לתת לנו, לפחות באופן חלקי, את הדרך שבה הם מתכוונים לתקן את הליקויים.

קארין אלהרר: לפני שנשמע את תשובות המבקרים, אני אבקש מרואה חשבון אוהד דבי, מנהל האגף במשרד מבקר המדינה, להציג את הדברים.

<אוהד דבי: כמו שציינת, הגז הטבעי הוא משאב טבע חשוב שהתגלה.

<אוהד דבי: יש רצון וצורך להמון צרכנים פוטנציאליים להתחבר אליו - תעשייה, בתי חולים, בסיסי צה"ל, יצרני חשמל קטנים ועוד.

<אוהד דבי: אנחנו ראינו תמונת מצב מאוד עגומה.

<אוהד דבי: הליקויים שלנו הם ב-3 תחומים עיקריים: עיכובים בפריסה של רשת החלוקה, קשיים בהליך ההסבה הפנים מפעלי, והעדר אסטרטגיה למעבר למשק הגז הטבעי.

<אוהד דבי: את הביקורת ביצעו דנה גרוס ויעקב שטראוס, אני מאוד מודה להם על זה.

<אוהד דבי: אני אתן לדנה לפרט בהיקף יריעה יותר גדול את הליקויים הספציפיים.

<דנה גרוס: מצאנו 3 תחומים עיקריים בנושא של עיכובים בפריסת רשת החלוקה.

<דנה גרוס: הדוח הצביע על עיכובים בתחום הזה.

<דנה גרוס: נכון למאי 2016 רק 17 ממאות צרכנים פוטנציאליים צרכו גז טבעי באמצעות רשת החלוקה.

<דנה גרוס: אנחנו מאוד נשמח לדעת מה התקדם מאז.

<דנה גרוס: חברות החלוקה נתקלו בתהליך פריסת הרשת במגוון קשיים: התנגדויות של רשויות מקומיות למעבר קו החלוקה בשטחן, העדר מידע על תשתיות קיימות, חוסר שיתוף פעולה של חברות התשתית.

<דנה גרוס: כתוצאה מזה התכנון של פריסת קווי החלוקה התארך.

<דנה גרוס: חשוב לציין שזו בעיה שהיא לא ייחודית רק לתחום תשתיות הגז, היא נכונה גם לתשתיות נוספות - תחבורה, תשתיות תקשורת.

<דנה גרוס: זה דבר שחוזר על עצמו גם בנושא של הגז.

<דנה גרוס: בחלק מהמקרים חברות התשתית דרשו מחברות החלוקה תשלומים לצורך הנחת קווי החלוקה.

<דנה גרוס: המחלוקות האלו יצרו עיכובים בפריסה של רשת החלוקה.

<דנה גרוס: במועד סיום הביקורת הנושא הונח לפתחה של הוועדה לתיאום תשתיות.

<דנה גרוס: אנחנו נשמח לקבל עדכון גם בנושא הזה.

<דנה גרוס: דבר נוסף הוא עיכובים בעבודות של חברות החלוקה.

<דנה גרוס: נכון למועד סיום הביקורת חברות החלוקה לא עמדו בלוחות הזמנים שנקבעו להן.

<דנה גרוס: עשו רק כ-159 קילומטר של צנרת.

<דנה גרוס: הסיבה היא המודל שנבחר על ידי המדינה לפריסת רשת החלוקה.

<דנה גרוס: הוא הביא לתלות בין הכדאיות הכלכלית של חברות החלוקה וההתקשרות שלהן עם צרכנים, לבין קצב התקדמות פריסת הרשת.

<דנה גרוס: כתוצאה מזה היו עיכובים, הרשות לא הצליחה לקדם את העבודה של החברות, לסייע להן להשיג את היעדים שנקבעו ברישיונות שניתנו להן.

<דנה גרוס: יש את תחום הליך ההסבה הפנים מפעלי.

<דנה גרוס: עד לגיבוש של תקן ישראלי למתקני צריכה מבוססי גז טבעי הוחלט שמכון התקנים ישמש כגוף בודק לפי מתווה שהוסכם עליו.

<דנה גרוס: חוסר הידע והניסיון של מכון התקנים הביא לכך שהמתווה שונה לא אחת.

<דנה גרוס: נוצרה מערכת אישורים מורכבת, מסועפת, יקרה לצרכנים.

<דנה גרוס: היא נדרשה לקבל אישורים מכמה גופים לתקינות ולבטיחות של מתקני הצריכה, כולל אישור מגוף בינלאומי שליווה את המכון.

<דנה גרוס: במועד סיום הביקורת טרם הסתיימה העבודה של ועדות התקינה לגיבוש התקן.

<דנה גרוס: הטיוטה, נכון לאותו מועד, התבססה על התקנים האירופאיים בלבד, למרות שחלק נכבד ממתקני הצריכה של הצרכנים מותאם לתקנים האמריקניים.

<דנה גרוס: רק לאחר מועד סיום עבודת הביקורת החלה העבודה על תקן המבוסס על תקנים אמריקניים.

<דנה גרוס: גם בנושא הזה נשמח לקבל עדכונים.

<דנה גרוס: נקודה נוספת היא חוסר כדאיות כלכלית.

<דנה גרוס: צרכנים שהיו בקשר עם צוות הביקורת הצביעו על קשיים כלכליים במימון הליך ההסבה.

<דנה גרוס: הוא נבע, בין היתר, מבירוקרטיה ומהליך התקינה הארוך.

<דנה גרוס: המענקים שניתנו על ידי מרכז ההשקעות למפעלים לא שימשו שיקול מכריע בהחלטה שלהם אם להתחבר לרשת החלוקה או לא.

<דנה גרוס: כמו כן נמצא שרשויות מקומיות אחדות הקשו על קבלת היתר בנייה להסבת מתקני צריכה לשימוש בגז טבעי, הן התנו את היתר הבנייה בהסדרה כוללת של הבנייה בשטח המפעל.

<דנה גרוס: הממצאים הנוספים שלנו הם בנושא של העדר אסטרטגיה למעבר המשק לשימוש בגז טבעי.

<דנה גרוס: עד סוף שנת 2015 הרשות לא ראתה ברשת החלוקה של הגז הטבעי תשתית חיונית או מיזם לאומי, היא לא הציבה לעצמה יעד של פיתוח תכנית אב לרשת חלוקה או להנגשה של גז טבעי למגוון רחב ככל האפשר של אוכלוסיות יעד במדינה.

<דנה גרוס: תכנון של קווי החלוקה בוצע על ידי חברות החלוקה, הכל בהתאם להיקף הצריכה הצפויה של צרכנים שחתמו איתן על הסכמי שירות של חלוקת גז טבעי.

<דנה גרוס: הוא לא הותאם לגידול הטבעי בצריכת הגז הטבעי.

<דנה גרוס: צרכנים מרוחקים שמעוניינים להתחבר לרשת החלוקה נדרשים לעלויות נוספות בגין החיבור לרשת החלוקה.

<דנה גרוס: הדבר הזה יוצר פערים כלכלים בין צרכנים באזורים שונים בארץ.

<דנה גרוס: הוא משפיע על כדאיות חיבור לרשת, על כושר התחרות של המפעלים המרוחקים.

<דנה גרוס: הוא לא עולה בקנה אחד עם מטרות הממשלה לעידוד הפריפריה.

<דנה גרוס: הנקודה האחרונה שנזכיר היא הנושא של קוגנרציה, שזה אחד השימושים הפוטנציאליים העיקרים של מערכת החלוקה.

<דנה גרוס: עד מועד סיום הביקורת מעט מאוד מפעלים התקינו מתקני קוגנרציה קטנים.

<דנה גרוס: הביקורת הצביעה על קושי בתחום הזה.

קארין אלהרר: כמה צרכנים הוסבו לגז טבעי?

<אלכסנדר וורשבסקי: כפי שצוין, עד שנת 2016 היו 25 צרכנים, וזה בתוך 3 שנים – מ-2013 עד 2016.

<אלכסנדר וורשבסקי: ב-2016 הצטרפו עוד 15 צרכנים.

<אלכסנדר וורשבסקי: הצפי שלנו ל-2017 הוא שכ-45 צרכנים חדשים יצטרפו לרשת החלוקה.

קארין אלהרר: מה השאיפה שלכם?

<אלכסנדר וורשבסקי: השאיפה שלנו היא להגדיל עד כמה שאפשר.

<אלכסנדר וורשבסקי: כרגע יש 134 הסכמי חלוקה קטנים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו עובדים על להגדיל את מספר המפעלים שיחתמו על הסכמי החלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: המטרות והיעדים שלנו לשנה הזאת, כפי שאמרתי, שיהיו עוד כ-45 צרכנים שיתחברו.

<אלכסנדר וורשבסקי: השאיפה שלנו היא שייחתמו עד 100 הסכמי חלוקה חדשים.

קארין אלהרר: אתם מודעים לקשיים של החברות מול הרשויות המקומיות?

<אלכסנדר וורשבסקי: כן.

קארין אלהרר: מה אתם עושים בעניין?

<אלכסנדר וורשבסקי: יש כמה דברים.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש מספר כשלים שמבקר המדינה ציין.

<אלכסנדר וורשבסקי: כתוצאה מזה היו שינויים מהותיים בחוק ההסדרים של 2015 ותקציב 2016.

<אלכסנדר וורשבסקי: השינויים העיקריים שנכנסו לחוק ההסדרים כדי לעזור לפריסת רשת החלוקה קשורים לנושא תכנוני.

<אלכסנדר וורשבסקי: כתוצאה מחוק ההסדרים אושרו מספר תקנות בתחום תכנון ובנייה שמקלות על חברות חלוקה לתכנן את הקווים.

קארין אלהרר: אבל הן עדיין יזדקקו להיתרים מהרשויות.

<אלכסנדר וורשבסקי: כן.

<אלכסנדר וורשבסקי: אחת הסיבות להקמת ועדה לתיאום תשתיות היא תיאום בין חברות חלוקה לתשתיות אחרות, כמו קצ"א, תש"ן.

קארין אלהרר: בוא נישאר בעניין של רשויות מקומיות.

<אלכסנדר וורשבסקי: בשנה האחרונה עלה לדיון בוועדה לתיאום תשתיות הנושא של קידום רשת החלוקה באזור לוד.

<אלכסנדר וורשבסקי: הוועדה פועלת בצורה פרטנית, היא לא יכולה לקבל החלטות כלליות לגבי כל הארץ.

קארין אלהרר: אתם מאתרים את הרשויות שהן יותר בעיות?

<אלכסנדר וורשבסקי: כן.

קארין אלהרר: מי הרשויות הבעייתיות?

<אלכסנדר וורשבסקי: חברות החלוקה מדווחות לנו על ההתקדמות של רשת החלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: הן גם מציגות לנו בעיות של רשויות.

<אלכסנדר וורשבסקי: היום, למשל, יש פגישה בחיפה עם המהנדס הראשי של הרשות.

<אלכסנדר וורשבסקי: גם אנחנו מנסים לקדם את רשת החלוקה ברשויות האלו.

<אלכסנדר וורשבסקי: במקרים שאין פתרון, אפשר לפנות לוועדה לתיאום תשתיות.

<אלכסנדר וורשבסקי: בינתיים הייתה פנייה אחת שפתרנו.

<אלכסנדר וורשבסקי: את מה שאנחנו יכולים לפתור אנחנו פותרים, לגבי מה שאי אפשר לפתור, אפשר לפנות - -

קארין אלהרר: מהתשובה שלך עולה שאין פניות חדשות, שהכל עובד כמו שצריך.

<אלכסנדר וורשבסקי: לא, זה לא עובד כמו שצריך.

קארין אלהרר: אני אשמח לדעת איזה רשויות בעייתיות.

<אלכסנדר וורשבסקי: ברחובות יש בעיה.

<אסף כהן: חברות החלוקה נתקלו במספר קשיים, חלק מהם קשורים לרשויות מקומיות.

<אסף כהן: אחת מהרשויות המקומיות שהייתה איתן בעיה הייתה עירית רחובות.

<אסף כהן: הקונפליקט איתה נמשך סדר גודל של 5 שנים.

<אסף כהן: התיאום לפעמים מגיע לבית משפט.

<אסף כהן: לשמחתנו זה נפתר, הוקמה תשתית חלוקה בעיריית רחובות.

<אסף כהן: הליך התיאום הוא הליך תיאום מתמשך.

<אסף כהן: אנחנו מדברים החל משלב התכנון הראשוני של התווית התוואי, עד לשלב התיאום לביצוע.

קארין אלהרר: מכל מדינת ישראל רחובות הייתה הבעיה והבעיה שם נפתרה?

<אסף כהן: התיאום הוא תכנוני ותיאום של ביצוע.

<אסף כהן: עיריית קריית אתא היוותה חסם.

<אסף כהן: חברת החלוקה באזור הצפון נמצאת בשלבי תיאום סופיים, אנחנו נתגבר על החסם הזה.

<אסף כהן: בחיפה, כפי שסשה ציין, הליך התיאום מורכב, אנחנו יותר ויותר מעורבים בתיאום איתם.

<אסף כהן: אני מאוד מקווה שגם זה ייפתר.

<אסף כהן: גם בעיריית אשדוד היה תיאום מורכב.

קארין אלהרר: בכמה רשויות יש בעיה כיום?

<אסף כהן: צריך לזכור שהעניין הוא לא רק רשויות מקומיות.

קארין אלהרר: אני כרגע מתעכבת על רשויות מקומיות.

<אסף כהן: אני מניח שמדובר בסדר גודל של 5 עד 10 רשויות.

קארין אלהרר: הכל עובד מצוין לגבי היתר?

<אסף כהן: בכל מה שידוע לי בנוגע לרשויות מקומיות, כן.

<אסף כהן: יש רשויות מקומיות שמקבלות בברכה את הגז הטבעי, הן משתפות פעולה מתחילת התהליך.

קארין אלהרר: איך אתם מסבירים את המספר הכל כך מצומצם של צרכנים פרטיים שהתחברו?

<אלכסנדר וורשבסקי: יש מגוון סיבות.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש בעיות קשות בתכנון לא רק ברשויות מקומיות, גם מול גופי תשתית.

<אלכסנדר וורשבסקי: היה קושי בהסבת מפעלים מבחינת עלויות, מבחינת הזמן שזה לקח.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש גורמים חיצוניים שכדאיות העברה לגז הפכה לפחות אטרקטיבית.

<אלכסנדר וורשבסקי: בשנת 2016 נחתמו רק 6 הסכמי חלוקה נוספים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו עובדים עכשיו קשה כדי להגדיל את זה.

<אלכסנדר וורשבסקי: חוץ מההסדרים שהיו בחוק ההסדרים של 2015-2016, בתקציב 2017-2018 התקבלו מספר החלטות מאוד מהותיות בנושא של עידוד קידום רשת החלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: התקבלה החלטה על 150 מיליון שקל לשדרוג קווים, ו-120 מיליון שקל לעידוד החיבור של צרכנים מרוחקים.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש גם החלטה נוספת של השקעה של 35 מיליון שקל לקידום תחנות התדלוק.

<אלכסנדר וורשבסקי: ההחלטות שהתקבלו בשנה האחרונה מסתמכות על יותר מ-300 מיליון שקל.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה לא היה עד עכשיו.

<אלכסנדר וורשבסקי: הסיבה לזה, כפי שציינת, היא שהתברר שבהרבה מקרים אין הצדקה כלכלית והמנגנון כפי שהוגדר בכל הרישיונות ובכל המכרזים היה מבוסס על קידום הרשת על בסיס עניין כלכלי.

קארין אלהרר: גם אחרי שיש את התקצוב, שאני שמחה עליו, הסכם החלוקה יכול להיחתם רק אחרי שיש הסכמה עם הרשויות?

<אלכסנדר וורשבסקי: לא.

<אלכסנדר וורשבסקי: הסכם החלוקה הוא הסכם בין בעל הרישיון החלוקה למפעל.

<אלכסנדר וורשבסקי: צריך את ההסכמה של המפעל.

קארין אלהרר: לרשות המקומית אין אמירה?

<אלכסנדר וורשבסקי: לא ברמה של הסכם החלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: אחר כך, בתכנון, יש.

<אלכסנדר וורשבסקי: כשמדברים על חתימת הסכם חלוקה, זה רק שני גורמים פרטיים – בעל רישיון חלוקה ומפעל.

קארין אלהרר: ההסכם לא מיושם עד שלא - - ?

<אלכסנדר וורשבסקי: ההסכם מיושם רק אם אין קשיים בתכנון.

<אלכסנדר וורשבסקי: זו אחת הסיבות העיקריות לדחיית מועדים.

קארין אלהרר: או שהוא מיושם, או שהוא לא מיושם.

<אלכסנדר וורשבסקי: הוא מיושם באיטיות.

קארין אלהרר: "מיושם באיטיות" זה מינוח משפטי חדש.

<אלכסנדר וורשבסקי: בעל רישיון חלוקה צריך לחבר את המתקן לרשת החלוקה בתוך שנתיים.

<אלכסנדר וורשבסקי: ברוב המקרים זה לא קורה בתוך שנתיים.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה קשור להסבת מיכלים, לקידום רשת חלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו מאוד מקווים שהתקצוב על ידי המדינה יביא להגדלה משמעותית של צרכנים פוטנציאליים חדשים ולפריסת רשת החלוקה בצורה הרבה יותר טובה.

קארין אלהרר: למה אתם חושבים שצרכנים חדשים ירצו להגיע אם יש קושי ביישום של ההסכמים?

<אלכסנדר וורשבסקי: בחוק ההסדרים של 2015 התקבלו החלטות שכתוצאה מהן אושרו 4 תקנות בתחום תכנון ובנייה שמפשטות את התהליכים של תכנון ובנייה.

<אסף כהן: הרשות המקומית היא לא הגוף שמוציא את היתר הבנייה לחברת החלוקה - זה לא נקרא היתר בנייה, זה נקרא תכנית העבודה לרשת החלוקה שמתווה את התוואי של חברת החלוקה – אלא רשות רישוי מחוזית למתקני גז טבעי.

<אסף כהן: היא יושבת בכל מחוז של מינהל התכנון.

<אסף כהן: יש 6 רשויות כאלו.

<אסף כהן: הוועדה המקומית לתכנון ובנייה מיוצגת על ידי מהנדס הוועדה המקומית באותה רשות רישוי.

<אסף כהן: הרשות המקומית היא עוד חלק מתוך ההליך התכנוני שחברת החלוקה נדרשת לבצע.

קארין אלהרר: לא עליה קום ונופל העניין.

<אסף כהן: בדיוק.

<אסף כהן: חברת החלוקה, לפני חוק ההסדרים 2015, כדי להקים קו חלוקה הייתה נדרשת לעבור 2 הליכים מרכזיים.

<אסף כהן: היא הייתה צריכה לקדם תכנית עבודה לתוואי, שזאת תכנית שהייתה צריכה להיות מתואמת עם כל הגופים הרלוונטיים, היא תכנית סטטוטורית.

<אסף כהן: לאחר שאישרו לחברת החלוקה את התכנית, החברה הייתה נדרשת פעם נוספת לעבור הליך של היתר בנייה, זאת אומרת, הוצאת היתרי בנייה לצנרת באותה רשות רישוי.

<אסף כהן: היה פה הליך כפול, מורכב, לכן גם לוחות הזמנים היו ממושכים.

<אסף כהן: השינוי המרכזי בחוק ההסדרים זה שאיחדו את התהליכים לכדי הליך אחד.

<אסף כהן: חברת החלוקה נדרשת היום לעשות תכנית עבודה לרשת חלוקה, לאחר מכן לתאם ביצוע ולהיכנס לעבודות.

<אסף כהן: זאת בשורה גדולה.

קארין אלהרר: ממתי זה?

<אסף כהן: חוק ההסדרים של 2015-2016.

קארין אלהרר: אנחנו ב-2017.

קארין אלהרר: זה היה אמור להביא המונים של צרכנים.

<אסף כהן: מתוקף חוק ההסדרים תיקנו מספר תקנות שבלעדיהן הרפורמה הזאת לא הייתה יכולה להיכנס לתוקף.

<אסף כהן: התקנות נכנסו לתוקף בסוף נובמבר 2016, לכן מוקדם מאוד לבוא ולבחון אם הרפורמה שבוצעה הוכיחה את עצמה או לא.

<אסף כהן: אני יודע להגיד שחברות החלוקה בימים אלה מתחילות להגיש את התכנית הראשונה או השנייה לפי הפורמט החדש.

<אסף כהן: זה שינוי מהותי ממה שבוצע קודם לכן.

<אסף כהן: נקבעה גם ועדה לתיאום תשתיות.

<אסף כהן: היא אמורה, בין היתר, לדון בקונפליקטים בין חברת החלוקה לבין חברות תשתית אחרות, או בין חברת החלוקה לרשויות מקומיות.

<אסף כהן: זו גם בשורה.

<אסף כהן: אנחנו מקווים מאוד שאותה ועדה לתיאום תשתיות תדע לפתור קונפליקטים, תדע לקצר את לוחות הזמנים להנחת תשתית.

<אסף כהן: נושא נוסף שהחוק עסק בו זה הגדרת לוחות זמנים מפורטים לגבי כל שלב ושלב שאותה תכנית צריכה לעבור, כדי שיהיה ברור לכל הגופים שעוסקים בנושא הזה: אתם צריכים לעמוד באישור של תכנית, נניח סדר גודל של 3,4 חודשים, אחרי שאתם מתואמים עם כל הגופים הרלוונטיים.

קארין אלהרר: מה הסנקציה?

<אסף כהן: זה אחד מהנושאים שהוגדרו בחוק.

<אסף כהן: נקבעה ועדת ערר, שזאת ועדת המשנה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

<אסף כהן: ככל שלא עומדים בלוחות הזמנים או דוחים את התוואי, ניתן לגשת לוועדת המשנה של המועצה הארצית, לקדם שם את התוואי.

<אסף כהן: עדיין לא נבחנה הסנקציה הזאת.

<אסף כהן: ייתכן ונצטרך להגיע לוועדה.

קארין אלהרר: אני מבינה שעל מנת לבצע את פריסת הרשת יש צורך במידע זמין בדבר פריסת התשתיות לאורך התוואי.

קארין אלהרר: ראיתי בדוח שיש בעיה לחברות לקבל את המידע, לפעמים הן נאלצות לאתר את התשתיות בעצמן.

קארין אלהרר: יש לכם דרך לעזור?

<אסף כהן: זו נקודה חשובה.

<אסף כהן: חברת החלוקה נדרשת לאתר את כל המידע התכנוני הרלוונטי אליה.

<אסף כהן: אין גוף שמרכז את הנושא הזה בראייה ארצית.

קארין אלהרר: למה?

<אסף כהן: לא מדובר רק בחברות ממשלתיות או בתשתיות לאומיות, מדובר גם בתשתיות של רשויות מקומיות, בתאגידי מים וביוב, בחברות תקשורת.

<אסף כהן: מדובר בריכוז של המון המון מידע.

<אסף כהן: שמעתי על איזו שהיא יוזמה שמקודמת במפ"י בנושא הזה.

קארין אלהרר: אתם רואים בזה כפרויקט לאומי יותר מכל גורם אחר.

קארין אלהרר: אם זה פרויקט לאומי באינטרס של מדינת ישראל, הייתי מצפה שייעשה הכל, לרבות הנגשת המידע, כדי שהדבר הזה יקרה.

קארין אלהרר: אני מבינה שיש גופים פרטיים.

קארין אלהרר: למיטב הבנתי וידיעתי, מדינת ישראל יודעת לעבוד גם מול הגופים הפרטיים.

<אוהד דבי: הם לא פרטיים.

<אוהד דבי: כמעט כל מה שאמרת הם גופים ממשלתיים.

<אלכסנדר וורשבסקי: מאגר מידע כללי ארצי לכל הנושאים האלה זה לא בתחום אחריות רשות הגז, זה בתחום אחריותה של המדינה.

קארין אלהרר: לא אמרתי שזה רק שלכם.

<אלכסנדר וורשבסקי: רשות הגז היא הצרכן של המידע, היא לא יכולה בכוחות שלה להקים מערכת לכל המדינה.

<אלכסנדר וורשבסקי: חלק גדול מהמידע נמצא במינהל התכנון ובמרכז למיפוי ישראל.

<אלכסנדר וורשבסקי: אלה הגופים שאמורים לאסוף את כל המידע הרלוונטי.

קארין אלהרר: תכניות המתאר נעשו בשיתוף איתכם?

<אלכסנדר וורשבסקי: מינהל התכנון מטפל כבר שנים באיסוף ובהגשה של כל תכניות המתאר.

<אלכסנדר וורשבסקי: הן זמינות לכל המתכננים.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה נושא שקיים.

קארין אלהרר: אתם מכירים אותן?

<אלכסנדר וורשבסקי: בטח.

קארין אלהרר: למה אתם לא משתפים?

קארין אלהרר: למה אתם לא מסייעים בעניין הזה?

קארין אלהרר: מה התכנית שלכם לסייע לחברות לבצע את העבודה בעניין הזה?

<אסף כהן: יש מערכות מקוונות שיש בהן לא מעט מידע.

<אסף כהן: כשמתכנן מסוים רוצה לתכנן תוואי מסוים, הוא נכנס למערכת מקוונת של מינהל התכנון.

<אסף כהן: יש לו שם לא מעט מידע זמין.

קארין אלהרר: מה זה "לא מעט"?

<אסף כהן: יש המון מידע תכנוני זמין.

<אסף כהן: כשאתה מתכנן תוואי חלוקה, המידע התכנוני הרלוונטי הוא לא רק איזו תכנית חלה במקום, שאת זה יש למתכננים, אלא אתה צריך לדעת ברמה המפורטת ביותר.

<אסף כהן: זה לא מידע תכנוני זמין ברמה הארצית.

<עינב סירקיס: מינהל התכנון, שהוא גורם שאחראי על המידע הסטטוטורי של תכניות מתאר ותכניות מפורטות, מנגיש את המידע הזה באתר האינטרנט.

<עינב סירקיס: במערכת המקוונת להגשת התכנית נעשית הגשת תכנית העבודה לרשת החלוקה.

<עינב סירקיס: כשיזם כלשהו מגיש תכנית, הוא מקבל את המידע שנמצא במאגרי מינהל התכנון.

<עינב סירקיס: כחלק מהחלטת ממשלה 1074 הוטל על מרכז מיפוי ישראל לייצר מאגר מידע של מיפוי של תשתיות, מהלך שהם עושים אותו בימים אלה.

<עינב סירקיס: הם שלחו איזה שהוא דוח שהופץ לכל הגורמים.

<עינב סירקיס: היה כנס של משרד האנרגיה בנושא.

<עינב סירקיס: בשבועות הקרובים יש כנס של מרכז מיפוי ישראל בנושא הזה.

<עינב סירקיס: זו משימה שהוטלה על מפ"י מטעם ממשלת ישראל.

קארין אלהרר: אתם מכירים את זה?

<אוהד דבי: אנחנו מכירים.

<אוהד דבי: רבות מחברות התשתית הן של משרד האנרגיה.

<אוהד דבי: מקורות, חברת חשמל, קצ"א, תש"ן קשורים למשרד האנרגיה.

<אוהד דבי: הוא יכול לסייע בעניין.

קארין אלהרר: מהדוח עולה שחברות החלוקה נאלצות לשלם לחברות התשתית על התשתיות שבאחריותן.

קארין אלהרר: לטובת מה העניין הזה?

<אלכסנדר וורשבסקי: זה, לצערנו, המצב שקיים בשטח.

קארין אלהרר: אם זה לצערכם, תשנו.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו חושבים שחברות התשתית לא צריכות לדרוש את התשלומים האלה, אבל הנושא עוד לא הוסדר.

קארין אלהרר: אתם הרגולטור, לא?

<אוהד דבי: זה לא אמור להיות מוסדר דרך הוועדה לתיאום תשתיות?

<אוהד דבי: כמה פעמים התכנסה הוועדה הזאת?

<אלכסנדר וורשבסקי: אחת מהפניות לוועדה היה בנוגע לערבות שהרכבת מבקשת מחברות החלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: הנושא עלה לדיון, הוא עוד לא הסתיים.

<אוהד דבי: כמה פעמים התכנסה הוועדה?

<אלכסנדר וורשבסקי: 4 פעמים, אם אני לא טועה.

<אסף קזקוב: הוועדה התכנסה פעמיים.

קארין אלהרר: ממתי?

<אסף קזקוב: הייתה עוד פנייה שקיבלנו לאחרונה.

קארין אלהרר: בוא נתחיל בתאריך ההתכנסות.

<אסף קזקוב: הוועדה פועלת בשני היבטים.

<אסף קזקוב: זה שיודעים שיש ועדה מתמרץ את הגורמים למצוא פתרון.

<אסף קזקוב: ראינו דוגמה לזה.

<אסף קזקוב: לאחרונה הייתה איזו שהיא פניה שהגיעה אלינו והגורמים הצליחו להגיע לפשרה בלעדינו.

<אסף קזקוב: אלה דברים שללא כינוס מגיעים לידי פתרון.

קארין אלהרר: כמה סכסוכים נפתרו עד עכשיו בוועדה, או נפתרו בהודעה על התכנסותה?

איתן ברושי: גברתי היושבת-ראש, אני חושב שהנתון של כמה צרכנים לא חשוב, הוא לא אומר כלום.

איתן ברושי: לא ברורה מה המטרה, למה רוצים להגיע.

איתן ברושי: מספר הצרכנים לא משקף איזה אחוז מהתעשייה מחובר.

איתן ברושי: אני מכיר אזורי תעשייה כראש מועצה אזורית אלון תבור לשעבר.

איתן ברושי: אני חושב שהתוצאה היא עלובה.

איתן ברושי: אין פה נחישות, אין פה התעקשות.

איתן ברושי: אם רוצים לקדם נושא מסוים, יש דרכים עוקפות.

איתן ברושי: כשהייתי בדיון על קצ"א, שמעתי ששר האוצר מוציא היתרי בנייה.

איתן ברושי: זה דבר הזוי.

איתן ברושי: פה אתם אומרים שיש רשות שלא מסכימה.

איתן ברושי: גם אני הייתי בתפקיד הזה.

איתן ברושי: יש כאן תקלה גדולה.

איתן ברושי: לא הבנתי מהדיון הזה מה יקרה עכשיו.

איתן ברושי: אתה מדבר על עשרות צרכנים.

איתן ברושי: אין לזה שום חשיבות.

איתן ברושי: אני רוצה לדעת כמה אנשים עובדים במקומות האלה, כמה מייצרים במקומות האלה, איזה אחוז זה מהתעשייה הישראלית.

איתן ברושי: שום דבר לא ברור מהדוחות האלה, חוץ מזה שכנראה לא רוצים להגיד את היעד.

איתן ברושי: את הפטנט הזה אני מכיר.

איתן ברושי: כשלא אומרים את היעד, גם לא צריך להתנצל למה לא הגיעו אליו.

איתן ברושי: מה היעד?

איתן ברושי: מה ההיקפים?

איתן ברושי: את הפתרון לא צריך ללכת ולחפש מתחת לפנס.

איתן ברושי: צריך ללכת למודל של הפשרת קרקעות לבנייה.

איתן ברושי: המחיר אמנם לא ירד, אבל יש היצע גדול יותר של קרקעות, לפחות לפי הנתונים שאתם מספרים.

איתן ברושי: אתם מספרים לי שוועדות מקומיות או רשויות מונעות מעבר של גז.

איתן ברושי: אם התוצאה היא כל כך עלובה, משהו פה לא בסדר.

<אלכסנדר וורשבסקי: הגז הגיע בפעם הראשונה לחופי ישראל ב-2004.

<אלכסנדר וורשבסקי: כבר 12 שנים רוב ייצור החשמל בארץ הוא מגז.

<אלכסנדר וורשבסקי: קרוב ל-70% מייצור החשמל בארץ הוא מגז טבעי.

<אלכסנדר וורשבסקי: כל תחנות חברת החשמל והחברות הפרטיות מחוברות לגז.

<אלכסנדר וורשבסקי: כל המפעלים הגדולים במשק מחוברים לגז, כמו מפעלי ים המלח, בתי זיקוק ואחרים.

<אלכסנדר וורשבסקי: המצב עכשיו הוא ש-80% מהגז שמגיע לחופי ישראל הולך לייצור חשמל, 20% הולך לתעשייה, בעיקר לתעשייה גדולה.

<אלכסנדר וורשבסקי: מה שהתחיל ב-2013 זה חיבור תעשייה קטנה ובינונית.

<אלכסנדר וורשבסקי: פה יש בעיות שאנחנו מדברים עליהן.

<אלכסנדר וורשבסקי: הכניסה של הגז למשק הישראלי חריגה אפילו בהשוואה למדינות אחרות.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש לנו גידול בצריכת הגז במשק.

איתן ברושי: יש מפעלים שתכננו על גז, הם רק לא קיבלו אותו.

איתן ברושי: זה חשבון כלכלי.

איתן ברושי: באזור שאני מכיר לא הייתה שום הצדקה שיהיה פיגור כזה.

<אלכסנדר וורשבסקי: באלון תבור העבודות אמורות להסתיים במרץ.

<אלכסנדר וורשבסקי: 6 מפעלים שחתמו על הסכמי חלוקה באזור יחוברו לגז בחודשים הקרובים.

<אלכסנדר וורשבסקי: החדירה של הגז למשק היא מהירה.

<אלכסנדר וורשבסקי: הבעיה הספציפית היא במפעלים קטנים ובינוניים, היא לא בייצור החשמל.

<אלכסנדר וורשבסקי: כל המפעלים הגדולים כבר עובדים בגז טבעי.

<דנה גרוס: הדיון הוא על רשת החלוקה, לא על רשת ההולכה.

<אסף קזקוב: הוועדה התכנסה ב-8.6 וב-16.11.

<אסף קזקוב: כמו שאמרתי, התקבלה עוד פנייה שייתרה את הכינוס של הוועדה כי מצאו פתרון.

קארין אלהרר: כמה סכסוכים נפתרו?

<אסף קזקוב: היו שתי ישיבות.

קארין אלהרר: כל ועדה זה סכסוך?

<אסף קזקוב: כן, כל ועדה זה סכסוך אחד.

<אסף קזקוב: קצת קשה לנו לדעת כמה סכסוכים נפתרו מאז שהוקמה הוועדה.

איתן ברושי: מה היעד, למה רוצים להגיע?

איתן ברושי: אמרת שיש 140 צרכנים.

איתן ברושי: זה לא אומר כלום.

<אלכסנדר וורשבסקי: היו כמה סקרים.

<אלכסנדר וורשבסקי: הערכה עכשיו היא שיש כ-200 צרכנים.

איתן ברושי: צרכן זה מפעל, פעילות.

<אלכסנדר וורשבסקי: כן.

<אלכסנדר וורשבסקי: הצרכן צריך להיות מעוניין.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש מפעלים שמחוברים לגז טבעי אבל הם כמעט ולא צורכים אותו כי הם יכולים לעבוד במזוט.

<אלכסנדר וורשבסקי: ההבדל במחיר של הגז למחיר של מזוט הוא לא גדול.

<אלכסנדר וורשבסקי: בהתחשב בעלויות הסבה ועלויות אחרות, התמריץ לחלק לא מבוטל מהמפעלים מוגבל.

קארין אלהרר: לפי עמדת רשות הגז לא צריך להיות תשלום לחברות, כמו לרכבת.

קארין אלהרר: מה עמדת משרד האוצר?

<אסף קזקוב: אנחנו בודקים כל מקרה לגופו.

קארין אלהרר: מה זאת אומרת?

<אסף קזקוב: לא צריכים להיות תשלומים לגורמי תשתית.

<אסף קזקוב: זו איזו שהיא בעיה רוחבית.

קארין אלהרר: זו בעיה רוחבית, או שזה כל מקרה לגופו?

<אסף קזקוב: לא הייתי אומר שלא צריך לשלם בכלל לחברות תשתית.

קארין אלהרר: בחנתם את המקרים לגופם?

<אסף קזקוב: זה משהו חדש במשק.

<אסף קזקוב: הגורמים מתחילים ללמוד אותו.

קארין אלהרר: כמה זה חדש?

<אסף קזקוב: מ-2013.

<אלכסנדר וורשבסקי: הבעיה רוחבית, היא לא קשורה ספציפית לרשת ההולכה או לרשת החלוקה.

<אסף קזקוב: אנחנו רואים שגורמים שונים במשק מתחילים ללמוד את הדבר הזה.

<אסף קזקוב: יש נהלי עבודה שהולכים ומתגבשים.

קארין אלהרר: אני לא שואלת אם הם לומדים או לא לומדים, אני שואלת עמדת אוצר.

קארין אלהרר: נחה דעתכם שדורשים כספים?

<אסף קזקוב: אני יכול לבדוק את העמדה בצורה מסודרת.

קארין אלהרר: מתי אני אקבל תשובה?

קארין אלהרר: עד סוף הדיון?

<אסף קזקוב: אני אשתדל.

<אסף קזקוב: משרד האוצר התייחס לסוגיה הזאת מכל מיני היבטים.

<אסף קזקוב: אנחנו תומכים במענקי ההסבה ב-120 מיליון שקל, ב-30 ספציפית לעוטף עזה, ב-150 מיליון שקל לשדרוגים ב-2017-2018, ובעוד 130 מיליון שקל לצרכנים מרוחקים.

<אסף קזקוב: אנחנו גם תומכים ב-65 מיליון שקל לקול קורא שעכשיו יצא לתחנות תדלוק.

קארין אלהרר: אתה מודע לזה שדוח מבקר המדינה מציין שהמענקים לא מספיקים?

<אסף קזקוב: בהוראת שעה הייתה עלייה של המענקים.

קארין אלהרר: לכמה?

<אסף קזקוב: זה משתנה לפי גודל הצריכה – צרכן קטן, בינוני או גדול.

<אסף קזקוב: אם לפני זה היה שיעור השתתפות של 50%, 20% ו-12.5%, עכשיו יש שיעור השתתפות של 75%, 56%, 32.5%, הכל בהתאם לגודל הצריכה.

<אסף קזקוב: העלייה היא עד סדר גודל של מיליון 125 אלף לכל מפעל.

<אוהד דבי: בזמן הביקורת העמדה, לפחות לגבי צרכנים מרוחקים, הייתה שזה כלכלי בלבד.

<אוהד דבי: אנחנו שמחים לראות שהם שינו את המדיניות שלהם בתחום הזה, שהם מבינים שצריך לעודד אותם.

<אוהד דבי: כמו שאמרנו בהתחלה, יש מדיניות כללית של כל המדינה לעידוד הפריפריה.

<אוהד דבי: כשזה מגיע לתכניות ספציפיות, מסתכלים על זה רק לפי החור של הגרוש.

<אוהד דבי: במקרה הזה נראה שעושים צעדים בכיוון הנכון.

<אוהד דבי: נראה שב-2016 היה גידול.

<אוהד דבי: אנחנו מקווים ומצפים שהעניינים ייפתרו.

<אוהד דבי: אנחנו כן רואים בשלילה שהוועדה לתיאום תשתיות התכנסה רק פעמיים.

<אוהד דבי: אנחנו מצפים שהיא תפתור חסמים משמעותיים שעולים.

<אוהד דבי: חובת ההוכחה עליהם.

<אוהד דבי: הזמן שעבר הוא קצר.

<אוהד דבי: חובת ההוכחה ב-2017 היא על משרד האוצר ורשות הגז הטבעי.

<אוהד דבי: אנחנו מקווים ומצפים שהדברים יתקדמו בקצב הרבה יותר מהיר.

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול בנוגע לחברות.

קארין אלהרר: זה היה אמור להיות להם כלכלי כל הסיפור הזה.

קארין אלהרר: ההערכה של הצנרת, לפחות לפי הדוח, עלתה ב-200% עד 250% יותר מהערכה המוקדמת שלהם.

קארין אלהרר: אתם מכירים את הנתונים האלה?

<אלכסנדר וורשבסקי: כן.

קארין אלהרר: איזו פעילות אתם עושים כדי להפוך את זה למשהו מועיל?

<אלכסנדר וורשבסקי: הנושא התכנוני הוא אחד החסמים.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש תקנות חדשות שאמורות להקל את התהליכים.

<אלכסנדר וורשבסקי: הנושא של הסבת מיכלים הוא אחד הבלמים בחיבור צרכנים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אחת מההחלטות של חוק ההסדרים 2015 הייתה לגבי הקמה של גופים בודקים שאמורים לבדוק בצורה עצמאית ולתת אישורים לכל מתקני הגז במפעלים.

<אלכסנדר וורשבסקי: בתקופת המעבר שר האנרגיה היה אחראי על הנושא.

<אלכסנדר וורשבסקי: במשך שנה שר האנרגיה נתן אישורים ל-8 גופים בודקים שהתחילו לעבוד במפעלים.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה הוביל לזירוז תהליכים, להוזלה של התעריפים.

<אלכסנדר וורשבסקי: לא תמיד היו ברורים הכללים לגבי העלויות.

<אלכסנדר וורשבסקי: הוגדרו עכשיו תקנים למתקני צריכה.

קארין אלהרר: גם כספית זה יותר ברור?

<אלכסנדר וורשבסקי: זה אמור להיות.

<אלכסנדר וורשבסקי: כל עוד אין תקן, לא ברור מה הגבולות.

<אלכסנדר וורשבסקי: דבר אחר שאנחנו מגדירים לחברת חלוקה זה תחנות מפרטים.

<אלכסנדר וורשבסקי: כל מתקן של חברת חלוקה צריך להגיש מפרט לרשות הגז על מנת שיאשרו.

<אלכסנדר וורשבסקי: התקנות האלו בתהליכים סופיים.

<אלכסנדר וורשבסקי: כרגע הם במשרד המשפטים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו מקווים שהן יאושרו על ידי השר בחודשים הקרובים.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה נותן ודאות לבעל רישיון חלוקה לגבי הדרישות, לגבי מה הוא צריך להגיש.

<אלכסנדר וורשבסקי: הכוונה לעשות כללים ברורים במקטע של חלוקה, במקטע של מתקני צריכה.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה לא היה קודם.

<אלכסנדר וורשבסקי: צריך להבין שזו תעשייה חדשה, היא לא הייתה קודם.

<אלכסנדר וורשבסקי: המפעל הראשון שהתחבר היה ב-2013.

<אלכסנדר וורשבסקי: לא היו כללים ותקנים ברורים.

<אלכסנדר וורשבסקי: התברר לנו ולחברות החלוקה שיש דרישות שאף אחד לא חשב עליהן.

<אלכסנדר וורשבסקי: זו תעשייה בהקמה.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו מנסים להתמודד עם זה.

<אלכסנדר וורשבסקי: זאת הסיבה שהערכות והעלויות כפי שעשו חברות החלוקה לפני שהן קיבלו רישיון היו נמוכות.

קארין אלהרר: אפרופו תעשייה בהקמה, יש לכם איזו תמונה ברורה של מה הפוטנציאל?

קארין אלהרר: אתם יודעים לסמן יעדים ברורים, אתם יודעים מי הפוטנציאלים, אתם יודעים לאתר אותם?

<אלכסנדר וורשבסקי: יש כמה תחומים חדשים שאנחנו רואים פוטנציאל לא מבוטל.

<אלכסנדר וורשבסקי: הוזכר פה העניין של תחבורה בגז דחוס.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו מעודדים.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש עכשיו קול קורא בנושא של תחנות תדלוק בגז דחוס.

<אלכסנדר וורשבסקי: הכוונה שמשאיות כבדות, אוטובוסים יעברו לגז טבעי.

<אלכסנדר וורשבסקי: זו יכולה להיות תוספת משמעותית להגדלת הביקוש לגז טבעי בחברות החלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: דבר נוסף, חיבור של אזורי מגורים.

<אלכסנדר וורשבסקי: כרגע יש כמה פרויקטים ראשוניים לחיבור שכונות חדשות באופקים ובבאר שבע.

<אלכסנדר וורשבסקי: היו פגישות לפני שבועיים בתל אביב ובירושלים.

<אלכסנדר וורשבסקי: הכוונה לחבר בתים לרשתות חלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: גם פה יש פוטנציאל יחסית גדול בכל הארץ.

<אלכסנדר וורשבסקי: בנוסף לתעשייה ולמפעלים, שזה כרגע היעד העיקרי, אנחנו רואים כמה תחומים נוספים - תחנות תדלוק, בתי מגורים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אתם בטח תדברו גם על קוגנרציה.

<אוהד דבי: מה לגבי בתי חולים ובסיסי צה"ל?

<אלכסנדר וורשבסקי: יש קשר ישיר עם משרד הבריאות.

<אלכסנדר וורשבסקי: מכל מיני סיבות זה לוקח הרבה מאוד זמן.

<אלכסנדר וורשבסקי: דווקא בחודש האחרון קיבלנו אישור על כך שלפחות עם 15 בתי חולים במקומות שונים ייחתמו הסכמי חלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: כרגע אין אף הסכם חלוקה עם אף בית חולים.

קארין אלהרר: למה?

<אלכסנדר וורשבסקי: זה לא תלוי בנו, זה תלוי במשרד הבריאות.

<אלכסנדר וורשבסקי: הם עשו מכרז כללי לצורך הסבה.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה נמשך הרבה זמן.

<אלכסנדר וורשבסקי: כרגע אף בית חולים לא חתם על הסכם חלוקה.

<אלכסנדר וורשבסקי: הבטיחו לנו שבחודש הקרוב או בחודשיים הקרובים יחתמו משהו כמו 15 בתי חולים.

<אלכסנדר וורשבסקי: בבסיסי צה"ל, למרות כל הניסיונות שלנו ושל חברות החלוקה, אין חיבור.

<יצחק קיאלי: גם מבקר המדינה וגם משרד האנרגיה טוענים שקוגנרציה זה דבר שכדאי וחיוני למשק.

<יצחק קיאלי: עלות ההתחברות תקטן בצורה משמעותית אם תותר קוגרנציה.

<יצחק קיאלי: קוגנרציה לא קשור לכסף.

<יצחק קיאלי: משרד האוצר לא צריך להוציא כסף, רק צריך לשנות רגולציה קטנה, לשחרר שסתום.

<יצחק קיאלי: דיברנו עם משרד האוצר, עם משרד האנרגיה, עם רשות החשמל.

<יצחק קיאלי: כולם אומרים שאנחנו צודקים, אבל כלום, רק מדברים.

<יצחק קיאלי: סך הכל צריך לקבוע פה שחרור שסתום קטן.

<יצחק קיאלי: מדובר על החלטה רגולטורית של רשות החשמל, של משרד האנרגיה.

<יצחק קיאלי: כל הגופים מסכימים על זה.

קארין אלהרר: אז מה הבעיה?

<עודד אגמון: רשות החשמל עשתה עבודה מאוד משמעותית בכל מה שקשור לקונגרציה, לראות את התועלת הכלכלית שיש בביזור של יחידות ייצור במתקני קוגנרציה ובמתקנים קטנים.

<עודד אגמון: השסתום הקטן שדובר פה הוא לא רק שסתום קטן.

<עודד אגמון: הבעיה המרכזית במתקני קוגנרציה קטנים שנמצאים במפעלים היא שהם לא עומדים בסטנדרט שנקרא קוגרנציה.

<עודד אגמון: היתרון הגדול של קוגנרציה הוא בנצילות המאוד מאוד גדולה שיש לו בייצור חשמל וקיטור.

<עודד אגמון: במתקנים הקטנים זה קצת פחות יעיל לעומת מתקנים גדולים.

<עודד אגמון: רשות החשמל הסדירה את כל מה שקשור למתקנים הגדולים במתקני הקוגנרציה, היא אפשרה למתקנים בייצור חשמל גדולים להתחבר לרשת חלוקת הגז, היא האריכה את ההסדר של מתקני קוגנרציה.

<עודד אגמון: ספציפית לגבי המתקנים האלה צריך לייצר הסדר אחר שבא ומראה את הכדאיות הכלכלית שיש לאותם המתקנים.

<עודד אגמון: העבודה שעשינו בחודשים האחרונים באה לבחון שתי חלופות.

<עודד אגמון: חלופה אחת אומרת שהמפעלים יתחברו לגז.

<עודד אגמון: הם לא ייצרו חשמל במפעל עצמו, אלא ייצרו קיטור, ימירו את הדלקים הפוסיליים שהם השתמשו בהם, שזה המזוט, הסולר ודלקים מזהמים אחרים, לטובת גז טבעי.

<עודד אגמון: רצינו לבדוק את החלופה הזאת אל מול החלופה של להמשיך ולשרוף את הגז במתקנים גדולים של חשמל, ששם הנצילות מאוד מאוד גבוהה, ולתת למפעלים לייצר רק את הקיטור עבור עצמם.

<עודד אגמון: בעבודה שעשינו נמצא שיש מצב של שוויון, זאת אומרת, המשק הוא אדיש למצב כזה או אחר.

<עודד אגמון: בחודשים הקרובים אנחנו הולכים להעלות למליאת הרשות את ההסדר לטובת אותם מתקנים קטנים בנוגע לאיך הם מתחברים לרשת החשמל, מה היתרונות שיש להם, אם יש להם סובסידיה כזאת או אחרת, מה המחיר שהם יקבלו עבור החשמל.

<עודד אגמון: הפתרון הוא בטווח של חודשים ספורים.

<עודד אגמון: בתוך חודשיים-שלושה נהיה עם הסדר שיאפשר לאותם מתקנים קטנים לעבוד במפעלים, להפוך את אותם מפעלים ליצרני חשמל.

<עודד אגמון: יש פה שאלות שעולות ביחס לייצור החשמל.

<עודד אגמון: אנחנו לא רוצים לייצר הסדר שמייצר איזו שהיא הסטה של כסף ממקום אחד למקום אחר, אלא באמת להאמין שאם זה יעיל ונכון למשק, לשם המשק צריך להתכוונן.

<עודד אגמון: זו העבודה שנעשתה ברשות החשמל.

<עודד אגמון: היא תקבל את הביטוי במליאת הרשות בחודשיים הקרובים.

<יצחק קיאלי: כל אחד מסתכל על הטריטוריה שהוא אמון עליה.

<יצחק קיאלי: הוא מסתכל על ייצור חשמל נטו.

<יצחק קיאלי: את הקוגנרציה העתיקו מאירופה.

<יצחק קיאלי: הטמפרטורה של החדר שם היא 12 מעלות, הטמפרטורה של החדר פה היא 28 מעלות.

<יצחק קיאלי: שום תועלת לא נמדדה בזה שאם נשים קוגנרציה נכפיל את כמות הגז שתזרום בצנרת.

<יצחק קיאלי: אדון וורשבסקי ישמח שביום שנקים קוגנרציה, ה-250 מגה, שזה פחות משני אחוז במשק החשמל בישראל, יכפיל את צריכת הגז הטבעי בתעשייה, יוזיל את הצנרת.

<יצחק קיאלי: אמרנו מקודם שצרכן מתלבט בגלל עלות החיבור.

<יצחק קיאלי: ברגע שיש לו תחנה הכדאיות הכלכלית גדלה.

<יצחק קיאלי: אז המפעל שלידו לא צריך לשלם את הצרכן שמרוחק, כי התשלום עבור הצנרת הוא פר צריכה.

<יצחק קיאלי: ככל שיגדלו ותגדלנה התחנות בארץ, כך הכדאיות תגדל בצורה דרסטית.

<יצחק קיאלי: אנחנו יכולים להכפיל את הצריכה ברשת הגז.

<יצחק קיאלי: לא ביקשנו כסף, לא ביקשנו הסדרה.

<יצחק קיאלי: יש היום תקנה שאומרת שתחנות עד 5 מגה לא צריכות לשלם דמי מערכת.

<יצחק קיאלי: את הקטנות פטרו מהמס הזה עם סימן שאלה.

<יצחק קיאלי: המפעלים, שחלקם יושבים כאן, פוחדים שבוקר אחד רשות החשמל תשנה.

<יצחק קיאלי: יש חסמים בירוקרטיים, לא כלכליים.

קארין אלהרר: מי עוד נותן את דעתו מלבד רשות החשמל?

<עודד אגמון: לתוך העבודה הזאת מצטרפת רשות הגז, היא נותנת אינפוט לגבי התועלת של פריסת רשת חלוקת הגז.

<עודד אגמון: הם כרגע נמצאים באיזו שהיא עבודה.

<עודד אגמון: אנחנו נמצאים בעבודה גם מול חברת החשמל על-מנת לראות מה היתרונות ברשות מבוזרת.

<קריאה: חברת החשמל היא מתחרה.

<עודד אגמון: היא עושה עבודה כלכלית נקייה בתוך הדבר הזה.

קארין אלהרר: היא עושה עבודה כלכלית נקייה?

קארין אלהרר: בואו לפחות נהיה הגונים בטיעון.

<עודד אגמון: אני מאוד הגון בעניין הזה.

<עודד אגמון: זו לא הפעם הראשונה שחברת החשמל עושה עבודות כאלו.

<קריאה: ככה זה נראה.

<עודד אגמון: הידע והנתונים נמצאים אצלם.

<עודד אגמון: אנחנו מבקרים אותם על הדבר הזה.

<עודד אגמון: אם יש דברים שהם לא לרוחנו, אנחנו נתקן אותם.

<עודד אגמון: הגוף השלישי זה המשרד להגנת הסביבה.

<עודד אגמון: הוא מבצע איזו שהיא עבודה ביחס לזיהומים.

קארין אלהרר: יש לי הרבה מה להגיד על ההתנהלות מול חברת החשמל, על הרפורמה.

<עודד אגמון: זה לא הדיון כרגע

קארין אלהרר: זה לא הדיון, אבל זה מצטרף.

קארין אלהרר: אם אתה מצפה שחברת החשמל תיתן לך עמדה שהיא חפה מאינטרסים, אז תסלח לי.

<עודד אגמון: זו לא עמדה, זו תוכנה שיכולה לעבוד בחברת החשמל.

<עודד אגמון: אם נחשוב שהדבר הזה הוא לא תקין, לא ראוי, אנחנו לא נתייחס אליו.

<עודד אגמון: העבודה לא נשענת על חברת החשמל, היא בעיקר עבודה שנשענת על גורמים מקצועיים שנמצאים ברשות החשמל ובתוך הממשלה.

<עודד אגמון: משם תבוא הבשורה.

<עודד אגמון: הבשורה לא תבוא מחברת החשמל.

קארין אלהרר: למה אתם לא מתכנסים כל הגופים הרלוונטיים ומקבלים החלטה עקרונית?

<עודד אגמון: ההחלטה תהיה אצל מנכ"ל משרד האנרגיה, הוא ביקש את כל העבודות האלו.

<אלכסנדר וורשבסקי: העמדה של רשות הגז היא שצריך לקדם קוגנרציה קטנה.

<עודד אגמון: אנחנו כבר שם.

<עודד אגמון: העבודה תעלה למליאת הרשות בחודשים הקרובים.

קארין אלהרר: מקודם העברת את הכדור למנכ"ל משרד האנרגיה, עכשיו אתה אומר שזה אצלך.

<עודד אגמון: רשות החשמל היא גוף שנמצא בתוך משרד האנרגיה.

<עודד אגמון: התכלול נעשה בתוך משרד האנרגיה.

<עודד אגמון: רשות החשמל הכינה את העבודה המקצועית בעניין הזה.

<עודד אגמון: בחודש או חודשיים הקרובים אנחנו מעבירים את ההחלטה הזאת למליאת הרשות.

<רעות רבי: ברמה הסביבתית יש כמה אתגרים שצריכים לחשוב עליהם.

<רעות רבי: אנחנו מסתכלים על זה בשני היבטים.

<רעות רבי: אל"ף, ברמת הייצור המבוזר לעומת ייצור מרוכז.

<רעות רבי: יש יתרונות לייצור בתחנות הגדולות, כי היכולת שלהן להגעה לריכוזים נמוכים יותר פשוטה יותר.

קארין אלהרר: מה אתם מעדיפים - מזוט או גז?

<רעות רבי: ברור שגז.

<רעות רבי: כאשר נשאלת השאלה לגבי הקוגנרציה, יש כמה אתגרים סביבתיים שצריך למצוא את הדרך איך להתגבר עליהם.

קארין אלהרר: הברירה היא בין טוב לגרוע.

קארין אלהרר: מה אנחנו בוחרים?

<רעות רבי: ברור שבטוב.

<יוסי עזריה: בשנתיים האחרונות בחנו את כל בסיסי צה"ל, בדגש על המחנות שייבנו בדרום.

<יוסי עזריה: אני יכול לעדכן שלגבי מחנה אחד ליד אופקים אנחנו בשיח מתקדם עם נגב גז טבעי.

<יוסי עזריה: הוא יחובר עד סוף שנת 2018, תחילת 2019, ל-5 מגה, בטכנולוגיה של קוגנרציה, הכל בגלל כדאיות כלכלית.

<יוסי עזריה: במחנה ליד נבטים רצינו להתקדם בשיטת p.p.p, b.o.t, או p.f.i, רק האוצר לא כל כך אהבו את הרעיון.

<יוסי עזריה: אנחנו נחזור לעוד סיבוב מול האוצר.

<יוסי עזריה: כל מחנה שייבנה בדרום ייבחן נקודתית.

<יוסי עזריה: בחלקם קיימת כדאיות כלכלית.

<יוסי עזריה: המנגנונים של התמרוץ שדובר עליהם הם מנגנונים מצוינים לבסיס באופקים.

<יוסי עזריה: שאלת קודם אם זה כדאי כלכלית.

<יוסי עזריה: אני חושב שהתשובה היא סופר סובייקטיבית לכדאי או לא כדאי כלכלית.

<יוסי עזריה: המענקים מבחינת החזרי השקעה מקרבים לנו את החזרי ההשקעה, יכולים להפוך את זה לקצת יותר אפשרי מבחינתנו.

<יוסי עזריה: צה"ל עדכן את מר קוסטה, סגן רשות הגז, לגבי המחנות שלנו.

<יוסי עזריה: המחנה ליד אופקים יהיה הראשון.

<יוסי עזריה: בנבטים, אם לא נצליח לעבור את המשוכה של ה-b.o.t, נלך לפרויקט קונבנציונאלי.

<יוסי עזריה: בהקשר הזה היינו מאוד רוצים לחבר את מחנה הקריה, הוא צרכן האנרגיה הכי גדול שלנו.

<יוסי עזריה: נפגשנו עם סופר אנג'י, שהיא חברת החלוקה באזור.

<יוסי עזריה: קיימות בעיות אובייקטיביות של פריסה של תשתית.

<יוסי עזריה: ניסינו להשפיע דרך הביקושים על ההיצע.

<יוסי עזריה: נפגשנו עם בית חולים איכילוב, שגם לו יש כוונות לחבר 5 מגה.

<יוסי עזריה: אנחנו עתידים להיפגש עם אוניברסיטת תל אביב, עם עזריאלי ועם עוד תעשיין גדול.

<יוסי עזריה: אני יכול להבין את חברת סופר אנג'י.

<יוסי עזריה: לא קל לפרוס במטרופולין תל-אביב.

<יוסי עזריה: זה לא כמו אופקים.

<יוסי עזריה: יכול להיות שכשיהיה את האיחוד ביקושים הזה, נצליח להשפיע שם.

<יוסי עזריה: אנחנו מאוד רוצים לחבר את הקריה, הוא צרכן ענק.

<יוסי עזריה: צה"ל מתעסק בזה.

<יוסי עזריה: יש יעד של הרמטכ"ל ושל סגן הרמטכ"ל לחבר כמה שיותר מחנות.

<יוסי עזריה: נרצה להתכנס לסדר גודל של 4 עד 5 מחנות, כל אחד מהם עד 5 מגה, רובם בקוגנרציה.

<ליאור עוז: אני מנכ"ל של מפעל מעבדות שרון, הוא נמצא בעד הלום.

<ליאור עוז: אנחנו מעסיקים מעל 200 עובדים.

<ליאור עוז: אנחנו מייצאים את רוב התוצרת לחו"ל.

<ליאור עוז: המצב שלנו דומה להרבה מפעלים שאני נמצא איתם בקשר.

<ליאור עוז: בשנת 2012 חתמנו על הסכם עם חברת החלוקה.

<ליאור עוז: המועד שהגז היה צריך להגיע אלינו היה אפריל 2015.

<ליאור עוז: עד היום אין צפי רציני לגבי המועד של ההגעה.

<ליאור עוז: המצב מאוד דומה להרבה מפעלים שאנחנו בקשר איתם.

<ליאור עוז: את ההסברים או התירוצים ששמענו פה היום אנחנו שומעים שנה וחצי, שנתיים.

<ליאור עוז: אולי זה חדש לכמה מהאנשים פה, לנו זה לא חדש.

<ליאור עוז: נוצר משבר אמון.

<ליאור עוז: אנחנו לא חושבים שמה שנאמר לנו מטעם רשות הגז ומטעם חברות החלוקה הוא נכון.

<ליאור עוז: אני לא יודע להגיד לבעלי המניות שלי ולעובדים שלי מתי יגיע הגז.

<ליאור עוז: אנחנו זקוקים לזה בצורה מאוד גדולה.

<ליאור עוז: אני חושב שאם לא יהיה שינוי מאוד משמעותי בהתנהלות של רשות הגז, שנותנת כיום גב לחברות החלוקה במקום להיות רגולטור, המצב ימשיך להיות כמו שהוא היום.

<ליאור עוז: האמירות לגבי 45 מחוברים בשנה הקרובה הן, להבנתנו, סיפורים.

<ליאור עוז: אנחנו די מיואשים.

<ליאור עוז: שיגידו לנו את האמת, או שיחברו אותנו.

קארין אלהרר: רשות הגז, אני אשמח לדעת איך קרה שצה"ל נמצאים בשלב מתקדם ולא ידעתם על זה בכלל.

קארין אלהרר: אני אשמח לדעת את ההתייחסות שלכם לנציג המפעלים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אני זוכר את השיחות עם צה"ל לגבי החיבור מ-2011.

<אלכסנדר וורשבסקי: אני יודע שהן היו גם לפני כן.

<אלכסנדר וורשבסקי: אני מאוד מקווה שיהיו הסכמים.

<אלכסנדר וורשבסקי: כרגע, למיטב ידיעתי, אין אף הסכם חלוקה חתום עם בסיס צה"ל בשום מקום.

<אלכסנדר וורשבסקי: היו פגישות ברמה של מנכ"לים, סמנכ"לים גם לפני 3 ו-4 שנים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אני מאוד מקווה שעכשיו יהיה שינוי, שהם כן יתחברו.

<אלכסנדר וורשבסקי: לגבי נושא הספציפי של מעבדות שרון, מדובר על פיגור בחיבור.

<אלכסנדר וורשבסקי: אני מקווה שהתקצוב של חיבור צרכנים מרוחקים יעזור וייתן תמריץ לחיבור המפעל.

<אלכסנדר וורשבסקי: יש בעיה שהוזכרה בדוח מבקר המדינה בנוגע לאיך שבנו את המכרזים ונתנו את הרישיונות.

<אלכסנדר וורשבסקי: הם מבוססים על היבט כלכלי חזק מבחינת בעלי הרישיונות.

<אלכסנדר וורשבסקי: זה, כפי שמתברר, לא עובד בחלק מהמקרים, אפילו כשיש הסכמים חתומים.

<אלכסנדר וורשבסקי: זו בעיה רצינית.

קארין אלהרר: יושב כאן נציג שאומר שהוא מאבד את האמון, שבעלי המניות שלו מאבדים את האמון.

קארין אלהרר: כמוהו יש עוד הרבה אנשים.

קארין אלהרר: התפקיד החשוב ביותר שלך הוא לחבר כמה שיותר מפעלים.

קארין אלהרר: מה אתם עושים מחר בבוקר או היום אחר הצהריים כדי לייעל את זה, כדי שהוא יוכל לבוא ולהגיד לבעלי המניות שלו, "תשמעו, אנחנו בתהליך הזה הרבה זמן, הנה זה מתקרב לסיום"?

קארין אלהרר: אתה הרגולטור, תסביר לי מה אתה עושה.

<אלכסנדר וורשבסקי: התקצוב שניתן לשנה ולשנה הבאה ייתן את האפשרות.

קארין אלהרר: לא הכל כסף, יש עניינים תכנוניים.

<אלכסנדר וורשבסקי: במקרה הזה מדובר בכסף.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו אמורים בתוך חודשיים שלושה להוציא קול קורא לחיבור צרכנים מרוחקים.

<אלכסנדר וורשבסקי: אנחנו מקווים שהתקצוב הזה יפתור את העניין.

קארין אלהרר: המדינה הזאת עייפה מקול קורא, עייפה מוועדות, עייפה מהבטחות.

קארין אלהרר: צריך תוצאות בשטח.

קארין אלהרר: תנו קריאת כיוון כך שאנשים יגידו, "יש לי עוד חודשיים, עוד 3, עוד שנה עד שזה מסתדר".

<אסף כהן: נעשו שינויים משמעותיים במטרה לקצר את לוחות הזמנים להנחת תשתית החלוקה ולחיבור צרכנים.

<אסף כהן: אגב, שינוי נוסף שנמצא בימים אלה בבחינה ולא הזכרנו אותו זה סוגיה שרלוונטית יותר למתקנים בכל מפעל ומפעל.

<אסף כהן: כל מפעל שמעוניין לעשות הסבה לגז טבעי נדרש לקבל היתר בנייה ברשות הרישוי המקומית.

<אסף כהן: אנחנו מבינים שיש לא מעט מפעלים שנתקלו בקשיים בהליך הוצאת היתר הבנייה, אבל זה מסיבות היסטוריות שלא קשורות לעולם הגז הטבעי.

<אסף כהן: אנחנו מקדמים בשיתוף עם מספר גופי ממשלה והתאחדות התעשיינים הליך של פטור מהיתר בנייה.

<אסף כהן: הוא נמצא בדיונים במינהל התכנון.

<אסף כהן: אני מאוד מקווה שבמה

<אסף כהן: לך החודש הקרוב הוא יגיע לוועדת משנה לתקנות.

<אסף כהן: התקנות האלו יגדירו שמפעלים שמעוניינים לעשות הסבה לגז טבעי ועומדים במספר קריטריונים, יהיו פטורים מהיתר בנייה.

<אסף כהן: בכך אנחנו מסייעים להם לעשות את פעילות ההסבה.

קארין אלהרר: תוך כמה זמן?

<אסף כהן: זה אמור להיות במהלך פברואר.

<אסף כהן: זה הליך שאמור לקחת כמה חודשים.

<עינב סירקיס: צריך להעביר את זה לאישור המועצה הארצית ולאישור השר.

<עינב סירקיס: זה עניין של כמה חודשים.

<עינב סירקיס: בידיים של התאחדות התעשיינים לגבש את ההצעה והמסמכים.

קארין אלהרר: יש מצב שזה יקרה לפני סוף שנה?

<עינב סירקיס: להערכתי, כן.

קארין אלהרר: החציון הראשון של השנה?

<עינב סירקיס: אני לא יכול להתחייב על אמירה כזאת.

קארין אלהרר: אז מי יכול להתחייב?

<עינב סירקיס: זה נמצא באגף רגולציה.

<עינב סירקיס: הוא לא נמצא כאן.

<עינב סירקיס: אני יכול לנסות לברר מה לוחות הזמנים.

<עינב סירקיס: התהליך עובד גם מול משרד המשפטים.

<עינב סירקיס: אני עוד לא יודע איפה זה יכול להתעכב בדרך.

<עינב סירקיס: אנחנו נעשה את מרב המאמצים שזה יאושר בהקדם האפשרי.

קארין אלהרר: מה זה "מרב המאמצים"?

קארין אלהרר: זה לא נראה מספיק בשלב הזה.

<הלן עטרות: הבשורה הטובה היא שהושלם מערך התקינה.

<הלן עטרות: יש 16 תקנים בנושא גז טבעי בשני מסלולים.

<הלן עטרות: סיימנו את המסלול האירופי – 7 תקנים, סיימנו את המסלול האמריקני – 9 תקנים.

<הלן עטרות: כל התקנים האלה פורסמו.

<הלן עטרות: אתם יכולים למצוא אותם במכון התקנים.

<הלן עטרות: אני רוצה לדבר על המהות של הפרויקט הזה מבחינת התקינה.

<הלן עטרות: אנחנו לא מדברים על מפעלים חדשים כמו באירופה, ששם קיים גז טבעי 30 שנה, אנחנו מדברים על 10.

<הלן עטרות: התחלנו את המסלול האירופי ביוני 2015.

<הלן עטרות: בנובמבר היו לנו 6 תקנים של מתקני קצה.

<הלן עטרות: ביוני 2016 כבר היה לנו את תקן המטריה.

<הלן עטרות: תקן המטריה, כיוון שהוא מדבר על הסבה, הוא תקן מקורי שמדבר על אישורי תקינות.

<הלן עטרות: את המסלול האמריקני התחלנו מיד עם סיום המסלול האירופי.

<הלן עטרות: בדצמבר 2016 פורסמו כל התקנים, זאת אומרת, שני המסלולים קיימים.

<הלן עטרות: ביוני 2017, שנה אחרי פרסום התקן האירופי, אנחנו מתכננים לעשות רביזיה, לראות אם אנחנו צריכים לשפר משהו מבחינת התקינה.

<הלן עטרות: אני רוצה להתייחס לנושא של בתי חולים.

<הלן עטרות: תשתית התקינה קיימת.

<הלן עטרות: מתייחסים למתקנים גדולים, כמו בתי חולים, כמו מתקנים תעשייתיים.

<הלן עטרות: אם רוצים להשתמש בת"י 6464 על חלקיו גם לנושא של בתי חולים, התשתית קיימת.

<אוהד דבי: אנחנו שמחים שהצליחו להגיע לזה.

<אוהד דבי: כמו שכתבנו, הרגשנו שמכון התקנים התחיל את העבודה שלו בלי ידע.

<אוהד דבי: הוא די התגלח על הזקן של הרבה מפעלים שהעלות המתוכננת שלהם של הסבה הוכפלה ושולשה לעומת מה שהם תכננו וידעו.

<אוהד דבי: אנחנו מקווים שעכשיו, כשיש את התקן, הדברים האלה ילכו יותר חלק.

<אוהד דבי: זה היה משהו משמעותי מאוד בנכונות של מפעלים לעבור את ההסבה הזאת.

<הלן עטרות: יש תשתית טכנית ומקצועית של פיה ניתן לעבוד.

<נתנאל היימן: אני רוצה להגיד תודה לאנשי מבקר המדינה על כך שהם פירקו את כל הסעיפים הרלוונטיים שנמצאים בנושא הזה.

<נתנאל היימן: הנושא הפנים מפעלי הרבה יותר מוסדר היום בעקבות התקן שבוצע.

<נתנאל היימן: דובר פה על בעיית האמון.

<נתנאל היימן: בגלל ש-3,4 שנים אי אפשר היה להתחבר אז נוצרה בעיית אמון בשטח.

<נתנאל היימן: יש את הנושא של היתרי הבנייה, אני מקווה שייפתרו.

<נתנאל היימן: לגבי מינהל התכנון, כבר לפני שנה הועברו כל החומרים, כולל תמונות של מפעלים, כולל תמונות של מתקנים.

<נתנאל היימן: אני שמח שיש את ההתגייסות המחודשת ועד פסח התקנות האלו יוכלו לעבור.

<נתנאל היימן: לגבי רשת החלוקה, דיבר סשה על העניין של העלות של הצנרת.

<נתנאל היימן: חלק גדול מהעלות של הצנרת זה דרישות של רשות הגז.

<נתנאל היימן: זה לא הגיע מהשמיים.

<נתנאל היימן: העלות לא עלתה בגלל שגילו שהברזל יותר יקר, אלא כי ביקשו דברים מסוימים שלא היו בתקנים הבינלאומיים.

<נתנאל היימן: אתה אומר שהרשת היא חדשה.

<נתנאל היימן: היא לא חדשה בעולם.

<נתנאל היימן: בהולנד ובמקומות אחרים בונים רשתות חלוקה עשרות שנים.

<נתנאל היימן: יש תקנים מקובלים שאפשר היה להיצמד אליהם.

<נתנאל היימן: יכול להיות שאפשר לחזור אליהם.

<נתנאל היימן: לגבי עיריות, אני חושב ששם נמצא חסם.

<נתנאל היימן: אולי צריך ליזום דיון של רשות הגז או של גופים ממשלתיים אחרים - אני לא יודע אם משרד הפנים יכול לעזור פה – ביחד עם עיריית רחובות, שעדיין לא התחבר שם שום מפעל, ביחד עם עיריית אשדוד, שנמצאת בצומת מאוד מרכזית, ביחד עם עיריית חיפה, שטוענת שהיא רוצה להוריד זיהום אוויר אבל בינתיים לא מאפשרת לחברת החלוקה לעבור באזור שלה.

<נתנאל היימן: בנושא של הכספים שאמורים לעבור לצורך שדרוג צרכנים מרוחקים ושדרוג הרשת.

<נתנאל היימן: אתם דיברתם על כוונות.

<נתנאל היימן: עד כמה שאני יודע, הנושא הזה אמנם תוקצב, הוא לא הוסדר.

<נתנאל היימן: אף חברת חלוקה עוד לא ראתה שקל אחד מהנושא הזה.

<נתנאל היימן: גם פה לא קיבלנו לוחות זמנים.

<נתנאל היימן: לגבי עניין הקוגנרציה.

<נתנאל היימן: כשרשות החשמל קובעת תעריף לחברת חשמל, היא לא יודעת לפקח עליה.

<נתנאל היימן: למה אני אומר את זה?

<נתנאל היימן: כי זו ליבת התפקיד שלכם.

<נתנאל היימן: בנושא של הקוגנרציה אתם משתמשים בחברת החשמל, שהיא מונפול ומתחרה?

<נתנאל היימן: זה נתון בעייתי.

<נתנאל היימן: הוזכר פה הנושא של התחבורה, שצריך לפתח את רשת החלוקה באמצעות תחנות תדלוק ותחבורה.

<נתנאל היימן: מאוד נחמד שמקצים 65 מיליון, אבל במקביל יש הצעה של האוצר להעלות ב-2.34 שקל כל ליטר של גז טבעי לתחבורה.

<נתנאל היימן: אני לא יודע איפה האמירות על עידוד גז טבעי לתחבורה אם הולכים להעלות את הבלו פי 1000 או משהו כזה.

קארין אלהרר: רשות הגז, למה אתם לא שוקלים להגדיר את הנושא כמיזם לאומי?

<אלכסנדר וורשבסקי: המדיניות של השר החדש הייתה שכל מערכת חלוקה הגז, כל הפיתוח שלה יהיה מבוסס על חברות פרטיות בלי מעורבות ממשלתית.

<אלכסנדר וורשבסקי: השינוי קרה רק בשנה האחרונה.

<אלכסנדר וורשבסקי: כפי שאמרתי, הכסף שתוקצב לצורך פיתוח רשת החלוקה מסמן את הכיוון שזה כן תשתית לאומית.

<אלכסנדר וורשבסקי: אני לא יודע אם זה מבחינת הגדרה פורמאלית.

קארין אלהרר: אתם שוקלים את זה?

<אלכסנדר וורשבסקי: מבחינת מדיניות המשרד, כן.

קארין אלהרר: אני חושבת שראוי שהדבר יישקל.

קארין אלהרר: אני מניחה שההגדרה תביא איתה מעשים בעניין הזה.

<אוהד דבי: אני חושב שלפי מה ששמענו יש צעדים בכיוון הנכון.

<אוהד דבי: כשראינו את חוק ההסדרים, תהינו אם הוא יביא לשינוי המיוחל.

<אוהד דבי: אנחנו רואים שהוא מביא לתחילתו של שינוי, עדיין לא מספיק.

<אוהד דבי: אנחנו מצפים שייקבעו יעדים, שייקבעו לוחות זמנים ברורים שיסייעו למפעלים בקבלת ההחלטה שלהם.

<אוהד דבי: בסך הכל המודל הראשוני הזה שהכל כלכלי היה איזה שהוא מודל של שגר ושכח.

<אוהד דבי: בסוף מי שנשכח זה המפעלים וצרכני הקצה שלא התחברו בכלל.

<אוהד דבי: אנחנו רואים בתקצוב צעדים של פרויקט לאומי.

<אוהד דבי: לפעמים הדקלרציה של הדבר הזה חשובה על מנת לייצר אמון בין הממשלה לבין הצרכנים.

<אוהד דבי: אני חושב שכדאי שזה ייעשה.

<אוהד דבי: תקבעו לוחות זמנים שתעמדו בהם, כי עד עכשיו זה היה פרויקט של כישלון.

<אוהד דבי: ההצלחה שלכם בזה היא ההצלחה של כולם.

<אוהד דבי: חובת ההוכחה עליכם.

קארין אלהרר: לא הספקנו לדבר על כל מה שעלה מהדוח, אבל הדברים שדובר בהם הם דברים חשובים.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות למשרד מבקר המדינה ולנציגים שכתבו את הדוח.

קארין אלהרר: הדוח הוא חשוב.

קארין אלהרר: חייבים להודות שנעשו צעדים.

קארין אלהרר: אני חייבת להודות שאני ברגשות מעורבים, כי בסוף מה שקובע, ככה לימדו אותי כשהייתי קטנה, זה מה התוצאה, זה לא כמה חשבתי על זה בלב, או כמה ניסיתי לשפר ביני לביני.

קארין אלהרר: התוצאה, אתם רואים אותה לבד, לא הייתם צריכים את הדיון כאן, היא לא תוצאה משביעת רצון.

קארין אלהרר: רחוק מזה.

קארין אלהרר: נכון שזה נושא יחסית חדש במדינת ישראל, לא נולדנו עם הדבר הזה, אבל יחד עם זאת הייתי מצפה להתעוררות יותר רחבה.

קארין אלהרר: אני מקווה שעכשיו, כשמכון התקנים סיים את הליך התקינה, משהו יזוז.

קארין אלהרר: אני מקווה שבצה"ל, במערכת הבריאות ובבתי החלים תהיה תזוזה משמעותית.

קארין אלהרר: לגב המפעלים, זה דבר גורר דבר.

קארין אלהרר: אם מפעל שנמצא בתהליך רואה עצמו מאוכזב, אז המפעל הבא לא יתחיל את התהליך כי למה הוא צריך את זה, למה זה טוב לו.

קארין אלהרר: זה יגרום לאיבוד אמון כליל במערכת הזאת, זה ייכשל .

קארין אלהרר: אני כן הייתי מפצירה במשרד לעשות חשיבה מחודשת בעניין מיזם לאומי, כי ה"סטייט אוף מיינד" של משהו שהוא פרויקט לאומי, מיזם לאומי משדר את המסר, כמו שאמר אוהד, ויביא יותר קהל מתעניין.

קארין אלהרר: כרגע לא התרשמתי שיש עניין גדול.

קארין אלהרר: אני רוצה מרשות הגז את היעדים לחיבור צרכנים לשנת 2017.

קארין אלהרר: אני רוצה התקדמות עם בתי חולים ומשרד הביטחון.

קארין אלהרר: משרד האוצר, אני מבקשת לדעת תוך שבוע מי החברות שדורשות תשלום, מה העמדה שלכם לגבי כל אחת ואחת מהן.

קארין אלהרר: רשות הגז, אני מבקשת את לוח הזמנים בחתימת השר.

קארין אלהרר: אני רוצה לדעת מה עמדת המשרד לגבי מיזם לאומי.

קארין אלהרר: אני מבקשת את כל הדברים מרשות הגז תוך חודש.

קארין אלהרר: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.