ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 358, 2016-11-23 09:00

יעקב פרי: בוקר טוב.

יעקב פרי: יש לנו היום שני נושאים על הפרק, שמבחינת לוחות הזמנים נקבע שמ-9:00 עד 10:15 נמשיך בנושא של תקנות אשראי ואחר כך, ב-10:15, אנחנו אמורים לעבור לנושא של כללי חוק נתוני אשראי (הוראות שונות), התשע"ו-2016.

יעקב פרי: אני אומר מראש – אני לא יודע אם נספיק לחלק את הדיון לשניים מכיוון שאני חושב שהכללים צריכים להיות רק אחרי שנסיים את התקנות.

יעקב פרי: אם נגמור את התקנות אז נעבור ישר הלאה ואם לא, נדחה את זה לפעם הבאה.

יעקב פרי: יש לי איזו שהיא שאלה, בעיה, פניה, דרישה, תהייה: נאמר לי על ידי חברי סיעתי – בוקר טוב חזי.

יעקב פרי: התחלנו זה עתה, ובדיוק בנקודה הזאת אני גם צריך אותך – שבוועדה המקבילה לנו, שהיא הוועדה לענייני רפורמות, נדונה הצעת חוק שמטפלת בנושא של לקחי המלצות דוח שטרום.

יעקב פרי: בכמה נושאים, במיוחד בנושא של שמירה על הפרטיות, יש לכאורה, על פי השמועות, ואני אומר את זה בזהירות רבה, סתירה בין חוק נתוני אשראי, שאנחנו כרגע עמלים על התקנות לבין מה שהולך ונקבע שם.

<רן מלמד: אפשר לא בזהירות רבה, אדוני.

<רן מלמד: יש סתירות משמעותיות ומהותיות.

<קריאה: שמעתי שאתה תומך שם בחוק, נכון?

<קריאה: אז איך אתה מסביר את העניין?

<רן מלמד: אני מתנגד לסתירות ואני מנסה לשנות אותן.

יעקב פרי: אני מאד מבקש – תראו, מצד אחד אתם יכולים לבוא ולהגיד: זה נורא, יד אחת לא יודעת מהיד השנייה.

יעקב פרי: זה הכל נכון.

יעקב פרי: אנחנו לא נעשה פה מקצה שיפורים של הממשלה, אנחנו צריכים לתקן את העניין.

יעקב פרי: אני מאד מבקש שבנק ישראל ילך, יהיה נוכח ויבדוק את כל הנושא של הטיפול שם בנושא של שטרום, וכל מה שמתנגש, סותר – תראו, יכול להיות שבסופו של דבר תחזרו ותגידו שצריך לתקן פה.

יעקב פרי: אז היות ואתם הגוף המוביל, הגוף שבסופו של דבר צריך לטפל בזה, הכל יחד עם משרד האוצר, זה ברור לחלוטין.

יעקב פרי: אני פונה לבנק ישראל ואני מבקש מאד, זה די דחוף, וכל מה שאמרתי אפליקטיבי גם למשרד האוצר.

יעקב פרי: חזי.

<חזי כאלו: אדוני היושב ראש, אני חושב שההערה מאד נכונה.

<חזי כאלו: אנחנו כמובן שמנו לעניין הזה לב, אנחנו משתתפים בדיונים בוועדת הרפורמות בראשות חבר הכנסת אלי כהן, ואנחנו ערים לקווים המקבילים שקיימים כאן, בין שתי הצעות החוק.

<חזי כאלו: אנחנו מתכנסים בימים הקרובים, נעשית אצלנו עבודת מטה לבחינת הנושא הזה וההשלכות של נושא הממשק הזה, ה-API קוראים לו, על חוק מאגר נתוני אשראי.

<חזי כאלו: צריך להבין שזו טכנולוגיה שקשה לעצור אותה.

<חזי כאלו: זאת אומרת, זה לא נכון להילחם בטכנולוגיה אבל צריך למצוא פתרונות על מנת שאם הולכים לכיוונים כאלה, שהכיוונים האלה לא יפגעו במאגר ובתכלית של המאגר ובמודל של המאגר.

<חזי כאלו: יכול להיות שיהיה צריך, כמו שאתה אמרת, לעשות תיקונים.

<חזי כאלו: לכן, מטרת עבודת המטה שאנחנו עושים היא באמת לראות איפה הבעיות ואיך פותרים אותן, בלי כמובן לפגוע במאגר, שגם עמלנו כל כך הרבה ואנחנו נמצאים בשלב מתקדם שלו.

<חזי כאלו: אני מעריך שבימים הקרובים אנחנו נסכם ברשות הנגידה, ואנחנו נעדכן - -

יעקב פרי: אני מבקש לעדכן את הוועדה הזאת.

<חזי כאלו: בהחלט.

יעקב פרי: יכול להיות שיהיה צורך לשבת עם הוועדה ההיא או עם יושב ראש הוועדה.

<חזי כאלו: זה השלכות של העניין הזה על החוק, והאם צריך לתקן את החוק - -

<לאה ורון: אתה אמרת שיתכן וידרשו שינויים בחוק.

<לאה ורון: אתה מדבר על חוק של נתוני אשראי?

<חזי כאלו: חוק מאגר נתוני אשראי.

<חזי כאלו: שם זה עדין בתהליך חקיקה.

<חזי כאלו: חוק מאגר נתוני חקיקה כבר עבר.

<חזי כאלו: ואם יש אירועים שמשליכים על החוק הזה, צריך לשבת ולראות האם המודל נכון, האם הוא יעבוד וכן הלאה.

<חזי כאלו: למשל, יכולה להיות בעיה עם מודל לשכות האשראי, וצריך לראות את העניין הזה כי זה מוגדר בחוק.

<חזי כאלו: אני אומר תמיד – שלא נבנה "פיל לבן".

יעקב פרי: אם אתה תחת רשות דיבור, יש איזו התקדמות עם הממונה על הפרטיות?

<חזי כאלו: אני אומר שהמונה על הפרטיות – אנחנו מקדמים את העניין הזה.

<חזי כאלו: זה עלה לנגידה ואנחנו נעדכן.

<חזי כאלו: בקרוב התהליך הזה יתחיל כי אנחנו כרגע עוסקים בהגדרת התכנית שלו - -

יעקב פרי: אני רוצה לבקש איזה שהוא מועד שכבר זה יהיה עשוי, ותדווחו לוועדה.

יעקב פרי: אז אנא, באמצעותך, לכבוד הנגידה פלוס דרישת שלום ממני ומהוועדה, ותשטח בפניה את דעתנו, ואני חושב שהיא דעת כולנו בנחיצות של זירוז הגיוס הזה, המינוי הזה.

יעקב פרי: בסדר?

<חזי כאלו: טוב.

יעקב פרי: כן גברתי, אחר כך רן.

<לירון מאוטנר: אני ממשרד המשפטים.

<לירון מאוטנר: לגבי הנושא של הדיון בוועדת הרפורמות, רציתי לומר שהממשלה לא הכניסה את הנושא הזה להצעה הממשלתית ואימצה את המלצות ועדת שטרום במובן הזה שהיא חשבה שצריך לקום צוות שידון בכל ההשלכות, גם לגבי הממשק של נתוני האשראי וגם נושאים אחרים שנוגעים לאותו נושא, של אבטחת מידע ופרטיות וכולי.

<לירון מאוטנר: הרעיון לקדם את הנושא הזה כבר עכשיו, זה נכנס על ידי חברי הכנסת ולא על ידי הממשלה, וכרגע הממשלה מנסה למצוא פתרון שישביע את רצונם של שני הצדדים אבל - -

יעקב פרי: מה שאת אומרת לי – אני מאלה ששואל עוד פעם: לסמוך על הממשלה?

<לירון מאוטנר: לא.

<לירון מאוטנר: אז טוב ששאלת.

יעקב פרי: כי לרגע נבהלתי.

יעקב פרי: ..

<לירון מאוטנר: אתה יכול לסמוך על הממשלה אבל בהקשר הזה, זה לא מה שאמרתי.

<לירון מאוטנר: אמרתי שהממשלה, בהצעה שלה לא הכניסה את הנושא הזה כי היא חשבה שנכון לבחון את הנושא הזה לעומק, גם מדברים שהנושא עצמו מעורר, הטכנולוגיה הזאת או טכנולוגיה אחרת וגם בגלל שאלות הממשק מול חוק נתוני אשראי, ולא הממשלה היא זו שמקדמת את הכנסת הנושא הזה כרגע לחוק.

יעקב פרי: כן, אבל השאלה פה גברתי, ההערה טובה אבל השאלה פה מה יקרה בפועל?

יעקב פרי: כי אם יושבת חבורה של חברי כנסת שפחות מתמצאים במה שעשינו פה, ולטעמי אין הנחתום מעיד על עיסתו, בוודאי לא אני בשם יושב ראש הוועדה אבל עשינו פה עבודה – לא יודע אם לקרוא לה ראויה אבל קשה מאד ויסודית מאד והיא כמעט גמורה, כמעט אפויה.

יעקב פרי: עכשיו אנחנו רק מפזרים את אבקת הסוכר.

יעקב פרי: ואם את כל זה עשינו, ובסופו של דבר יהיה זה בלחץ חברי כנסת, יהיה זה בגלל שהממשלה לא שמה לב, לא חשוב מה - -

<לאה ורון: אנחנו גם ראינו איך הממשלה יודעת גם לבלום יוזמות של חברי כנסת כשהיא סבורה שצריך לבדוק אותן.

יעקב פרי: אומרת לאה שהממשלה יודעת לבלום יוזמות של חברי כנסת, ואנחנו צריכים לדעת כי אחרת ייצא תבשיל שהוא לא חמוץ ולא מתוק.

<לירון מאוטנר: אני מסכימה.

<לירון מאוטנר: אנחנו ניסינו לשקף את הקשיים גם בשאלת הממשק עם נתוני אשראי.

<לירון מאוטנר: אנחנו כן מנסים כפתרון להגיע לאיזה שהוא נוסח שיאפשר את ה - -

יעקב פרי: אבל אתם ערים לזה, אתם יושבים על זה?

<לירון מאוטנר: כן, מאד.

יעקב פרי: רן.

<רן מלמד: ברשותך אדוני, שתי התייחסויות: התייחסות אחת בגרסה קצת שונה של העובדות, כפי שאני לפחות רואה אותן ומבין אותן.

<רן מלמד: והשנייה – בקשה.

<רן מלמד: אני עוסק הרבה בנושא, בחוק שטרום מה שנקרא, בסוגיית ה"ריד אונלי", שהיא הסוגיה שעומדת לפתחנו מתוך מגמה לפתח מערכת של מנוע השוואת מוצרים בנקאיים ופיננסיים, כפי שקיים היום במחלקה הפנסיונית והביטוחית כדי שאנשים באמת יוכלו לעשות השוואה אמתית בין המוצרים הבנקאיים שמוצעים להם, שאני חושב שזה לב ליבה של התחרות, אם רוצים לייצר אותה, היכולת לעשות את אותה השוואה.

<רן מלמד: מבלי להיכנס כרגע לעמדתי האישית, מאיפה צריך להיות המידע וכדומה, היא נאמרה בוועדה שם, ואם צריך אני אגיד אותה גם פה – הרי שמה שיש לנו בוועדה של שטרום, של אלי כהן, הוא שדרור שטרום, משרד האוצר, גם אלי כהן בעצמו, רוצים להכניס את המנגנון החדש הזה פנימה בצורה כזו או אחרת שיכולה להתאים לחוק נתוני אשראי.

<רן מלמד: ומי שעומד על הרגליים האחוריות ומתנגד ושם חסמים לנושא הזה, זה בנק ישראל.

<רן מלמד: אז אני חושב שצריך לשים את הדברים האלה היום על השולחן.

<רן מלמד: אני שמתי אותם לפני יומיים על השולחן, אני שם אותם גם היום על השולחן.

<רן מלמד: אדוני, אני כתבתי היום בבוקר מכתב דחוף לשר האוצר וביקשתי את התערבותו כדי למנוע את המצב שבו דבר כל כך חשוב לא יוכל לבוא לידי ביטוי.

<רן מלמד: אני, אגב, סבור שחלק גדול מהמידע שמעבירים או שיעבירו צריך לעבור דרך מנגנון מאגר נתוני אשראי ולא בהפוך.

<רן מלמד: לכן, אם תשאל אותי, אני הייתי מעדיף שיתקנו את חוק שטרום ולא את חוק נתוני אשראי.

<רן מלמד: הבקשה שלי, שאם אפשר שאתה תבקש מבנק ישראל, משרד המשפטים, משרד האוצר להכין טבלה שתהיה שקופה לציבור ולכולנו, שבה יהיה אחד מול השני החוקים השונים והסתירות שעומדות ביניהם ואיך הם מציעים לפתור אותן כי אחרת, אנחנו הולכים לטעמי לפחות, לסדרה של דיונים ופלפולים שלא כולנו נוכל להבין מה מסתתר מאחוריהם.

יעקב פרי: אני מאד מודה לך.

<חזי כאלו: לפני שאתה פותח את הדיון ולהתייחס לגבי מה שהוא אמר, שבנק ישראל פה מתנגד בתוקף.

<חזי כאלו: אני רוצה להגיד שאנחנו לא מתנגדים כמובן ליוזמת שטרום - -

<רן מלמד: לא אמרתי - -

<חזי כאלו: רגע, שניה.

<חזי כאלו: זאת לא הנקודה.

<חזי כאלו: הנקודה היא שאם עכשיו נכנסים לחקיקה בנושא, אני לא חושב ש"ריד אונלי" זו המילה הנכונה כי "ריד אונלי" זה מאד מאד פתוח.

<חזי כאלו: אבל אם נכנסים למודל של שיתוף מידע בין גופים פיננסיים גם בתוך המערכת הבנקאית וגם בין גופים פיננסיים בנקאיים וחוץ-בנקאיים צריך לבדוק את הנושא הזה לא תחת לחץ של חקיקה מהיר.

<חזי כאלו: תראו כמה זמן עבדנו על תהליך החוק הזה – היתה ועדה במועצה, במשך שנתיים הנושא הזה מתבשל - -

יעקב פרי: הדיונים על חוק שטרום זה במסגרת חוק ההסדרים?

<קריאות: - - -

<רן מלמד: זה לוחות הזמנים של חוק ההסדרים.

<חזי כאלו: אם רוצים לקבוע מידית שמנגנון כזה יוקם, של שיתוף, צריך לשבת ולראות מה המשמעויות שלו.

<חזי כאלו: זה מה שאמרנו.

<חזי כאלו: ועדת שטרום, אני רוצה רק להגיד מילה: ועדת שטרום קבעה שהנושא הזה ייבדק במשך 12 חודשים.

<חזי כאלו: פתאום זה נכנס לחוק בחקיקה מידית.

<חזי כאלו: לכן אמרנו: רגע, סליחה, תנו לראות את זה.

<חזי כאלו: זאת הנקודה.

יעקב פרי: חזי, אני מבין.

יעקב פרי: יש הרבה מאד טעם בכל מי שאמר פה וכל מי שהתבטא.

יעקב פרי: אני, זו אחריותה של הוועדה הזאת.

יעקב פרי: הוועדה הזאת הוציאה מתחת ידיה הצעת חוק – לפי עניות דעתי, כמו שאמרתי: אין החתום מעיד על עיסתו – חוק נתוני אשראי, חוק טוב, חוק חשוב.

יעקב פרי: עמלנו עליו - -

<חזי כאלו: שמטיל עלינו הרבה מגבלות.

יעקב פרי: נכון.

יעקב פרי: עמלנו עליו באמת הרבה מאד זמן.

יעקב פרי: שמענו את כולם, דיברנו עם כולם, חשבנו עם כולם, סובבנו וכיוצא בזה.

יעקב פרי: עכשיו, אני לא אגיד מילה אחת בוודאי על דוח שטרום.

יעקב פרי: יכול להיות שזו יצירה אלוהית, אין לי בעיה עם זה.

יעקב פרי: מצד שני, מי שצריך להיות פה שומר הסף מלבד ועדת הכלכלה, שזה עניין שלנו, זה בנק ישראל, משרד האוצר ובמידה מסוימת משרד המשפטים שמנסח וכיוצא בזה.

יעקב פרי: לכן, אני מבקש: בעיני מוצאת חן מאד ההצעה של רן מלמד, לעשות טבלה ולראות איפה אנחנו עומדים, איפה יש סתירות ואולי צריך לטפל בהן.

יעקב פרי: בכל הנוגע למודל של שיתוף מידע, אני מבקש ממשרד האוצר – מי נציגי משרד האוצר כאן?

<כפיר בטט: אני

יעקב פרי: אני מבקש ממך שגם משרד האוצר וגם בנק ישראל יעבירו אלינו תוך שבוע איזו שהיא טבלת השוואה של הנושאים שבהם צפויה, יש כבר או יש חשד להשוואה או סתירה בין - -

<רן מלמד: שבוע יכול להיות מאוחר מדי, אדוני.

<רן מלמד: יום שלישי הבא ב-18:00 יש דיון מהותי.

<רן מלמד: צריך שזה יהיה לפני.

יעקב פרי: אז בואו נקבע בתחילת שבוע הבא כי אם אתם גם יכולים עוד יותר לעזור לנו, איך אתם מציעים לפתור אותן.

יעקב פרי: שמענו את דעתו של רן, שהוא חושב שלא צריך לתקן את נתוני האשראי בוועדת הכלכלה.

יעקב פרי: יכול להיות שאתם חושבים אחרת.

יעקב פרי: לשים את זה על השולחן כי אחרת, אנחנו עובדים קצת.

יעקב פרי: ..

<חזי כאלו: זה בוער בגלל לוחות הזמנים של הוועדה שלנו.

<חזי כאלו: אנחנו בתחילת שבוע הבא נצטרך - -

יעקב פרי: אז זה מסוכם?

יעקב פרי: בנק ישראל, משרד האוצר?

יעקב פרי: אוקי, אפשר לגשת לעבודה: בפעם האחרונה היינו במצב שהתחלנו בנתוני אשראי, והגענו לסעיף 2, שבו אנחנו צריכים לחזור לטבלה בעמוד 8 אם אני לא טועה.

יעקב פרי: אז בואו ניגש לטבלה בעמוד 8.

יעקב פרי: מי מקריא?

<לירון מאוטנר: אני.

<לירון מאוטנר: להתייחס רק לדברים שהוספנו?

יעקב פרי: כן.

<לירון מאוטנר: אז באמת, בעקבות ההערות עשינו איזו שהיא חשיבה ועבודה, ואני חושבת שפחות או יותר הכנסנו את כל הדברים שהתבקשו.

<לירון מאוטנר: אז לגבי הכונס הרשמי – הכנסנו את גובה החוב כפי שהוכרע על ידי בעל תפקיד, ובהתאם להצעתך הוספנו: הממונה רשאי לקבוע נתונים נוספים בדבר גובה החוב.

<רן מלמד: איזה סעיף?

<לירון מאוטנר: פרט 1 לתוספת.

<לירון מאוטנר: אז לגבי גובה החוב – מהייעוץ המשפטי עלתה הערה שזה לא ברור מהו אותו גובה החוב אז הכנסנו חזרה את המילים: "גובה החוב כפי שהוכרע על ידי בעל תפקיד".

<לירון מאוטנר: זה קובע את העיקרון הכללי אבל כן אפשרנו, בהתאם להצעת יו"ר הוועדה, להכניס סמכות לממונה שהוא יוכל לקבוע נתונים נוספים בדבר גובה החוב.

<לירון מאוטנר: זו התוספת היחידה.

יעקב פרי: אז למישהו יש עוד משהו להגיד לגבי סעיף 1?

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: הלאה.

יעקב פרי: סעיף 2.

<לירון מאוטנר: לגבי הוצאה לפועל – גם כאן קיבלנו את ההערות.

<לירון מאוטנר: הכנסנו לפני המילים "גובה החוב", באמצע הטור, הכנסנו את המילים: צו תשלומים.

<לירון מאוטנר: אחרי המילים "גובה החוב" כתבתנו "לרבות הקטנות חוב" מתוך הבנה שהקטנות חוב נותנות תמונה מלאה יותר על עמידה של החייב בהחזר החוב כיוון שזה כולל גם עמידה בצו תשלומים וגם הקטנות חוב כתוצאה מפעולות אחרות כמו עיקולים או סגירת חוב מחוץ לשערי ההוצאה לפועל, וזה היה נראה לנו נותן מידע רחב יותר.

יעקב פרי: אוקי.

<אביטל סומפולינסקי: לגבי העובדה שניתן צו תשלומים ויש תלונה לנותן האשראי שניתן צו תשלומים והוא עומד בתשלומים שלו או ברגע שאתם כותבים את זה דרך הקטנת חוב, זה לא ייתן את המידע הזה ואז הוא יצטרך להיערך.

<לירון מאוטנר: המידע על הצו תשלומים יהיה כזה שגם יהיה כתוב מה נקבע לו לשלם, בסדר?

<לירון מאוטנר: נניח שיהיה כתוב שהוא צריך לשלם 500 שקלים כל חודש, לפי הקטנת החוב את תוכלי לראות: אם החוב הוקטן ב-200 שקלים אז תביני שהוא שילם חלק.

יעקב פרי: אותי זה מספק, נכון?

<רן מלמד: אותי לא.

יעקב פרי: למה?

יעקב פרי: דבר.

<רן מלמד: כי אני עדין חושב שבנוגע להוצאה לפועל צריך להגדיר במפורש שיש נתונים שצריך לקבל אותם כנתונים חיוביים.

<רן מלמד: אני חוזר על בקשתי, שלא התקבלה מהדיון הקודם כנראה, למרות שהיה דיון ער עליה – אני אומר:

<רן מלמד: היא היתה ספציפית להוצאה לפועל: בהוצאה לפועל, פעולות חיוביות חייבים להבין שהן צריכות להיתפס כנתונים חיוביים, אחרת אין לנו שום התחייבות שזה יקרה ככה.

<רן מלמד: אנחנו ממשיכים לייצר את הסטיגמה שדיברנו עליה בדיון הקודם, אנחנו לא יכולים לשלוט על איך אנשים שמתייחסים להוצאה לפועל ימשיכו להתייחס.

יעקב פרי: איך אנחנו יכולים להיכנס לתוך המודל של - - -

<רן מלמד: לכן אני אמרתי אז שבסעיף ההוצאה לפועל צריך לבנות מנגנון שאומר במפורש מהם נתונים שליליים ומהם נתונים חיוביים.

<רן מלמד: זה צריך להיות ספציפי להוצאה לפועל.

יעקב פרי: אתה מדבר על הלשכות.

<יואל בן אור: זה בלתי אפשרי מבחינת שוק האשראי.

<יואל בן אור: המשמעות של הבקשה של רן היא בעצם שהמחוקק יגיד לנותני האשראי באיזה ריבית לתת.

<רן מלמד: לא.

<יואל בן אור: זאת אומרת, אתה תתחשב בזה כנקודה חיובית ולכן, הדירוג שלו יהיה יותר גובה ולכן ניתן לו ריבית יותר נמוכה.

<רן מלמד: יואל, אנחנו אמרנו שני דברים: 1.

<רן מלמד: זה שאנחנו לא אומרים לו באיזה גובה להתייחס, איזה משקל לתת.

<רן מלמד: 2.

<רן מלמד: אמרנו במפורש שהסטיגמה שיש היום למילים "הוצאה לפועל" היא כזו שכל מה שקשור לנושא הוצאה לפועל ייתפס על ידי מי שיעמוד ויפעיל את הלשכות כמשהו שלילי.

<רן מלמד: גם נתון של תשלומים כסדרם.

יעקב פרי: רן, הרי באופן שאני יכול לקרוא לו אולי גורף, החוק לא בדיוק מגדיר מה זה חיובי ומה זה שלילי, נכון?

<רן מלמד: זאת אחת הבעיות שלו לדעתי.

<אביטל סומפולינסקי: את הדיון הזה קיימנו בחוק עצמו.

<אביטל סומפולינסקי: כל השיטה היתה שהנתונים בכל נתון, הוא יכול להיות או וחיובי - -

<רן מלמד: אני מסכים.

<רן מלמד: אני כל הזמן טוען שהחוק הזה, שהוא טוב, ואמרתי עשרות פעמים שהוא טוב, הוא לוקה בבסיס הראשוני שלו, שאין בו מספיק נתונים חיוביים.

<רן מלמד: בהוצאה לפועל אפשר לעשות שחור ולבן – מהו נתון חיובי ומהו נתון לא חיובי.

<רן מלמד: ולי קשה לקבל את העובדה שאי אפשר או שאני קובע פה לשוק האשראי משהו.

<רן מלמד: לא, אני מכבד את שוק האשראי.

יעקב פרי: אתה עובר הרבה אירועים קשים.

יעקב פרי: אני מקווה שאתה צולח את כולם.

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: אנחנו נעבור הלאה.

יעקב פרי: תמשיכי.

<לירון מאוטנר: בפרט 3 לא היו לנו תוספות.

<רן מלמד: רגע, אני רוצה, ברשותכם, לשאול אותך שאלה: נתונים על לקוחות מוגבלים בבנקים, שמקבלים את הנתונים מבנק ישראל, הרי חלק גדול מהלקוחות מוגבלים לא בגלל חוק שיקים ללא כיסוי אלא בגלל המגבלות של ההוצאה לפעול.

<רן מלמד: אני שואל למה פה לא לעשות אבחנה - -

יעקב פרי: את הסעיף של בנק ישראל?

<רן מלמד: כן.

<רן מלמד: שמה שיימסר על ידי הבנק בהקשר הזה, זה רק אותם לקוחות שהוגבלו על פי חוק שיקים ללא כיסוי.

יעקב פרי: יש עם זה בעיה?

<אביטל סומפולינסקי: אני רוצה רגע לבדוק.

<אביטל סומפולינסקי: ..

<לירון מאוטנר: זה לקוח מוגבל מיוחד, זה לא לקוח מוגבל או מוגבל-חמור.

<לירון מאוטנר: אז זה לא מתייחס בעצם - -

<רן מלמד: יכול להיות שלא.

<רן מלמד: אני רוצה לדעת שזה יהיה בוודאות.

<רן מלמד: מה שיועבר מבנק ישראל, כולל גם את אלה של ההוצאה לפועל או לא?

<שירלי אבנר: אנחנו בדקנו את זה בזמנו.

<שירלי אבנר: התשובה היא לא.

<שירלי אבנר: אם אתה רוצה, אני אפתח את חוק שיקים ללא כיסוי - -

<רן מלמד: אז אולי אפשר רק לכתוב את זה, שאני אהיה - -

<שירלי אבנר: לא צריך.

<שירלי אבנר: אני אסביר את המונח: המונחים של חוק שיקים ללא כיסוי – לגבי ההגבלות האלה, זה לקוח מוגבל מיוחד.

<שירלי אבנר: זה לא הלקוחות המוגבלים שכאן.

<שירלי אבנר: אני באמת שואלת מבחינת נוסח האם יש צורך להזכיר את זה, בהינתן זה שההתניות הן לא ההתניות הנכונות, ובהינתן הנוסח של סעיף 19ב לחוק, שהוא זה - -

<רן מלמד: אני רוצה לשאול אותך שאלה: כשאני נכנס היום לאתר של בנק ישראל והולך למערכת של חשבונות מוגבלים, כשאני מקיש שם מספר תעודת זהות, אני מקבל את כולם.

<רן מלמד: אני לא מקבל רק את אלה שהוגבלו.

<רן מלמד: ברגע שהמאגר של בנק ישראל הוא אחד, אני חושש שכל הנתונים יעברו, ואז עשיתי עוול, אולי אפילו עוול כפול לבן אדם.

<אביטל סומפולינסקי: אבל את זה פתרנו לדעתי ברמת החוק.

<אביטל סומפולינסקי: לא השארנו - -

<רן מלמד: אם זה פתור, אז בסדר.

<אביטל סומפולינסקי: ברמת החוק נקבע שהנתונים שיעביר בנק ישראל יהיו נתונים בדבר היות הלקוח לקוח מוגבל או לקוח מוגבל-חמור כמשמעותם בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981.

<רן מלמד: עכשיו לכי בבקשה בחזרה לחוק של ההוצאה לפועל לגבי - -

<שירלי אבנר: חוק משל"כ, כי אנחנו מפנים לחוק משל"כ, אז בואו נסתכל על סעיף ג רבתי, שהוא מדבר על האבחנה בין לקוח מוגבל מיוחד וכיוצא בזה.

<שירלי אבנר: אנחנו לא הפנינו ל-3ג רבתי, שמדבר על לקוח מוגבל מיוחד, שזה חייב שרשם ההוצאה לפועל הטיל עליו הגבלה לפי סעיפים ככה וככה או חייב שרשם לענייני המרכז, זה המרכז לגביית קנסות, כמשמעותו בסעיף 6א רבתי לחוק המרכז לגביית קנסות (אגרות) וכיוצא בזה, הטיל עליו הגבלה לפי החוק הזה.

<שירלי אבנר: כך שאנחנו לא מתייחסים - זה נכון שזה מופיע כרשימה אחת באתר אבל זה לא המידע שידווח.

<רן מלמד: אני אומר לך מה החשש שלי שירלי: החשש שלי הוא בקטע הטכנולוגי, שלמרות שזה מה שכתוב – אחת הבעיות בחקיקה, בטח חקיקה מסובכת כזאת - -

<צוריאל תמם: אנחנו לקחנו לקוח מוגבל ומוגבל-חמור.

<צוריאל תמם: לא לקחנו - -

יעקב פרי: צורי, כל אחד אצלי יכול לדבר רק הוא אומר את שמו ומדבר לעניין.

<צוריאל תמם: אני מבנק ישראל.

<צוריאל תמם: מה שאני אומר זה שלקחנו פה לפי ההגדרה.

<צוריאל תמם: זאת אומרת, אנחנו לוקחים נתונים על לקוח מוגבל ומוגבל-חמור.

<צוריאל תמם: אנחנו אל לוקחים את המוגבל המיוחד וממילא, בגלל שאנחנו לא לוקחים את המוגבל המיוחד - -

יעקב פרי: רן, לי זה נראה שיש לזה תשובה.

יעקב פרי: אני מבקש מכם שתעשו לפעם הבאה עוד בדיקה אחת נוספת ברוח הערתו או בקשתו של רן.

יעקב פרי: אם זה מכסה, זה מכסה.

יעקב פרי: ואם בכל זאת ההערה שלו, צריך להכניס מילה או שתיים, אז להכניס.

<שירלי אבנר: ההערה לא חדשה לנו.

<שירלי אבנר: אנחנו בדקנו אותה בבית ועשינו - -

יעקב פרי: אני יודע.

<שירלי אבנר: אני מצהירה לפרוטוקול, ככל שהפרוטוקול - -

יעקב פרי: את לא צריכה להצהיר, אנחנו מאמינים לך.

<שירלי אבנר: שיש את האבחנה הזאת.

<שירלי אבנר: לכן לא צריך להזכיר בטור השני את - -

<אביטל סומפולינסקי: נכון.

<אביטל סומפולינסקי: שירלי, אני שותפה לעמדתך שהחוק, לא התקנות, החוק כבר קובע את זה כרמת עיקרון.

<אביטל סומפולינסקי: מה שמטריד, אם הבנתי נכון את רן, זה היישום של הדבר הזה בשטח.

<אביטל סומפולינסקי: אני לא מבינה איך אם נכתוב את זה שוב פעם בתקנות זה יעזור אבל מבחינת היישום בשטח, השאלה איך זה - -

<שירלי אבנר: המערכת עצמה בבנק ישראל עושה את האבחנה.

<שירלי אבנר: זה גם מה - -

יעקב פרי: הנה תשובה, ואפילו מוצהרת.

יעקב פרי: תודה.

<רן מלמד: אחלה.

<רן מלמד: תודה.

יעקב פרי: אנחנו מצביעים על סעיף 3.

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: הסעיף אושר.

<לירון מאוטנר: אני עוברת לסעיף 4: "תאגיד בנקאי, מנפיק כרטיסי חיוב או מקור מוסמך שמעביר נתוני אשראי למאגר.

<לירון מאוטנר: " אז לבקשת הוועדה הוספנו בטור השלישי לגבי מטרת האשראי:

<לירון מאוטנר: המידע יימסר רק בעסקת אשראי שמעל ל-5,000 שקלים.

<אביטל סומפולינסקי: את עצם הנתון לגבי מטרת האשראי יהיה בפנים אבל רק בעסקאות מעל 5,000.

יעקב פרי: כן.

<לירון מאוטנר: לגבי פיגור בתשלום – אז גם כאן

<לירון מאוטנר: שקלנו את הערות הוועדה והעלינו את הרצפה שממנה מדווחיםל-200 שקלים.

<לירון מאוטנר: מ-100 העלינו את זה ל-200.

יעקב פרי: מעל 200 שקלים.

יעקב פרי: אוקי.

<לירון מאוטנר: וכמובן, הכל ובלבד שנמסרה התראה על הפיגור, שזה גם נכנס בתוספת בעקבות ההערה של הייעוץ המשפטי.

<לירון מאוטנר: הכנסנו את הנושא של מחילת חוב, אני מקריאה לגבי מחילת חוב - -

יעקב פרי: רגע, אפשר?

<רן מלמד: כשהיא תסיים.

<לירון מאוטנר: לגבי "מחילת חוב" – אז שמרנו על עקביות בין שני הנושאים והכנסנו - -

יעקב פרי: מעל 200.

<לירון מאוטנר: - - וגם כאן

<לירון מאוטנר: החוב שנמחל הוא מעל 200 שקלים; היה המקור המוסמך נותן אשראי אגב מכירת נכס או שירות – החוב שנמחל הוא מעל 500 שקלים.

יעקב פרי: אוקי.

<לירון מאוטנר: לגבי "לקוחות קשורים" – לאור הבקשה מהוועדה הכנסנו הבהרה: לקוח שביקש שנתוני האשראי לגביו לא יכללו במאגר לפי סעיף 22 לחוק, בנק ישראל לא יכלול לגביו במאגר נתונים בדבר היותו "לקוח קשור".

<לירון מאוטנר: וכדי להבהיר שאותו לקוח שביקש שלא להיכלל, לא ייאסף עליו מידע כ"לקוח קשור".

<לירון מאוטנר: לא יישמר במאגר מידע.

<לירון מאוטנר: אז זה לפרט 4, אם יש הערות.

יעקב פרי: כן, יש לרן הערה.

יעקב פרי: בבקשה.

<רן מלמד: אני חוזר על עמדתי מהדיון הקודם לגבי ה-100 ו-200 ו-500 - -

יעקב פרי: לגבי גובה הסכומים?

<רן מלמד: אני חושב שהם נמוכים מדי.

<רן מלמד: אני חושב שאם רוצים לעשות איזה שהוא משהו שבאמצע, צריך להעמיד את זה על 500 ו-1,000.

<רן מלמד: זה יותר נמוך ממה שאני חשבתי בהתחלה, ואני אודה – או שיתקנו את זה עכשיו או אם אדוני יסכים להגיש הסתייגות לנושא הזה, על להעמיד את זה על 500 ועל 1,000.

יעקב פרי: אם זכרוני, וזכרוני בוגד בי לעתים - דנו על זה בפעם הקודמת.

<רן מלמד: דנו, וכל חברי הכנסת שהיו פה ביקשו להרים את זה.

יעקב פרי: ומה היתה עמדתכם?

<צוריאל תמם: מה שאנחנו אומרים זה מה רק השאלה מהי הנקודה של המידתיות כי מצד אחד, המאגר חייב להיות אמין, ואם הוא אומר שהחוב משולם אז החוב משולם, ואם הוא בפיגור, בפיגור.

<צוריאל תמם: מצד שני, גם מסיבות טכניות וגם מסיבות אחרות אתה באמת אומר: אוקי, לא מהשקל הראשון, אפשר להעלות מעל לזה למרות שדרך אגב בעולם, העיקרון הרווח זה עיקרון מהשקל הראשון, מהאירו הראשון, לא משנה, וגם שם משיקולים טכניים לפעמים עולים ל-25 אירו ודברים כאלה.

<צוריאל תמם: אנחנו העלינו את הסכומים מ-100 ל-200 וכן הלאה, לפי הבקשה של הוועדה אבל אנחנו חשבנו שזה סכומים מייצגים, שמשקפים את המידתיות כי זה כבר יכול להיות תשלום של הלוואה שהיא כבר משמעותית.

<צוריאל תמם: זאת אומרת, אם מישהו לוקח הלוואה בתחום הקמעונאי של 10,000 שקל, 20,000 שקל, התשלום החודשי כבר יכול להיות בסביבות הסכומים שאמרנו, ואנחנו אומרים - -

יעקב פרי: אתם מתייחסים לפריסה שלקחתי ואז אני צריך לשלם - -

<צוריאל תמם: כן, אם לוקחים חוב של 100, 200, 300 שקל אז אתה אומר: רגע, מה זה באמת משנה, אולי 300 שקל.

<צוריאל תמם: אבל אם אתה מתייחס לזה כתשלום תקופתי של פירעון של הלוואה אז אתה אומר שזה הסכום פחות או יותר שיכול לשקף איזה שהוא פיגור בהחזר של הלוואה ממוצעת או רווחת בתחום הקמעוני ולכן, זה נראה לנו המידתי.

<רן מלמד: אני חולק משתי סיבות: 1 - -

יעקב פרי: אתה הרי באוכלוסיות האלה באמת פרופסור לעומתנו.

יעקב פרי: האם באמת התשלומים החודשיים או התשלומים הפריסתיים של הלוואות באמת מגיעים לסכומים האלה?

<רן מלמד: אני אתן דוגמה נורא פשוטה: האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית, בסדר?

<רן מלמד: גוף שחילק ב-20 השנה האחרונות הלוואות לאוכלוסיות מוחלשות בכמיליארד שקלים, מעניק הלוואות ממוצעות של בין 20,000 ל-30,000 שקל לתקופה של שלוש שנים, התשלום הממוצע הוא 500 שקל.

<רן מלמד: הוא לא 200 והוא לא 100, הוא הולך דווקא כן לסכומים הגבוהים יותר.

<רן מלמד: ועוד הערה אחת, שאני חושב שאם מישהו פספס תשלום אחד, מגיע לו בהחלט לא ליפול בגלל הדבר הזה.

יעקב פרי: זה שני דברים נפרדים.

<רן מלמד: בעיקר הגוף שנותן לו את זה אומר:

<רן מלמד: אני לא מתייחס לזה כאילו נפלת.

יעקב פרי: לא, יש פה שני דברים נפרדים: יש את גובה הסכום, שאתה, לטענתך, כך אני מבין, 200 שקל הוא נמוך מדי כאשר אתה מסתכל על מה שקורה בפרקטיקה, בשוק.

<רן מלמד: נכון.

יעקב פרי: והשאלה השנייה זה האם פיגור של אותם 500, 300 או 200, הוא צריך כבר להכניס אותו לקטגוריה כי קרה לו וכולי.

יעקב פרי: זה שני דברים שונים.

<רן מלמד: אז אני אבוא ואגיד: אם הגוף שנתן לו את ההלוואה אומר:

<רן מלמד: אני מוחל לך על הפיגור הזה של החודש, אז אין שום סיבה שבעולם שמאגר נתוני אשראי יגיד: אני לא מוחל לך על זה.

<אביטל סומפולינסקי: זה לא שמאגר נתוני אשראי אומר את זה.

<אביטל סומפולינסקי: הוא נותן את המידע - -

<רן מלמד: האמירה לגבי מה קורה בעולם - -

יעקב פרי: מאגר נתוני אשראי מקבל רק את המידע?

יעקב פרי: השאלה היא מה הוא עושה אתו, איך הוא מתקן אותו.

<רן מלמד: נכון.

<רן מלמד: ולכן, אני חושב שאם המקור שנתן את הכסף אומר:

<רן מלמד: אני מוחל עליו כי אין - -

יעקב פרי: - - -

<רן מלמד: ולכן אני חושב ש-200 שקלים בהקשר הזה, זה נמוך מדי.

<רן מלמד: אני חושב שצריך להרים את זה.

יעקב פרי: אנחנו צריכים לסיים את הסוגיה הזאת.

יעקב פרי: בואו נשמע את עמדתכם.

<צוריאל תמם: לגבי העניין - אם הלקוח לא עמד בהתחייבות שלו ולא פרע פירעון, יש פה אמירה מאד ברורה לגבי מוסר התשלומים שלו או יכולת התשלומים שלו וכן הלאה.

<צוריאל תמם: לכן, אם נותן האשראי מחל או לא מחל או מתייחס בסלחנות כזאת או אחרת זה לא כל כך רלוונטי.

<צוריאל תמם: לא עמד בתשלום – אז צריך לדווח על זה ואחר כך, נותן האשראי הבא ייקח את זה בחשבון איך שהוא רוצה.

<צוריאל תמם: המאגר חייב לשקף את המציאות כי בכיוון השני, יכול להיות שאנחנו עושים נזק לנותני האשראי האחרים.

יעקב פרי: ולגבי גובה הסכום?

<צוריאל תמם: אז אמרנו, עוד פעם: עשינו שיקול, אמרנו 200 ואפשר להעלות טיפה אבל זה מתחיל להיות - -

יעקב פרי: לא, אנחנו לא רוצים לעשות...

<צוריאל תמם: עשינו הערכה של הלוואה קמעונאית של סדר גודל של איזה 10,000 שקל או משהו כזה, אז אתה מגיע ל-200, 250 שקל תשלום חודשי - -

<רן מלמד: אני רוצה להציע פתרון, פשרה: אם רוצים להישאר על הסכומים האלה לפחות תאריכו את משך הזמן שקובע את הרגע שבו הוא נכנס.

יעקב פרי: מה אומרים נותני האשראי לסוגיה הזאת מהפרקטיקה?

<רן גזית: אני מחברת "סלף רייטינג" שעוסקת במתן שירותי מנוע.

<רן גזית: זאת אומרת, אנשים יוכלו להשתמש ולעשות ניסוי ולדעת בעצמם את הדירוג של עצמם.

<רן גזית: מתחת למה שרן אומר, הנחת היסוד שצריך איזו שהיא התערבות בתחשיבים, בלשכות, בצורה שהן עובדות, חיובי- שלילי.

<רן גזית: זאת אומרת, מבחינה סטטיסטית, כמה שיותר נתונים, אתה יכול להגיע למסקנות יותר טובות.

<רן גזית: זאת אומרת, כמה שהסכום יותר קטן, ופה אני תומך במה שחזי אומר: מבחינה סטטיסטית, ב"ביג דאטה" כמה שיותר נתונים, יותר טוב, וכמה שפחות נתונים, מכביד על המערכת.

<רן מלמד: אני בעד יותר נתוניך חיוביים.

<צוריאל תמם: סליחה אדוני, אם אתה עובר מעל 30, אם מסתכלים ממש טכנית - -

יעקב פרי: מבחינת משך הזמן?

<צוריאל תמם: כן, מבחינת משך הזמן מסתכלים מבחינה טכנית אז יכול להיות שאנחנו כבר מגיעים לתשלום השלישי עד שזה ידווח.

<צוריאל תמם: להבנתי המקצועית זה ממש כבר לא סביר שלקוח לא משלם שלושה תשלומים ועדין - כי הראשון - -

<רן מלמד: לא, אבל רוב האוכלוסייה שאני מכיר, אדוני, וקורית לה תקלה, היא בדרך כלל פעם אחת.

<רן מלמד: היא ממהרת לשלם את החוב שלה, גם אם זה קצת אחרי 30 יום.

<רן מלמד: הבעיות שבדרך כלל יש לה, כמו בעיות שאני מטפל ממש בימים האחרונים, שהמערכות שהיו צריכות לקבל את התשלום, משום מה זה לא נקלט אצלה כמו שצריך ואז העניינים מתגלגלים.

<רן מלמד: אני רוצה להזכיר לך שבחשבונות חשמל למשל, התפיסה של חברת החשמל ש-97% מהלקוחות משלמים תוך 90 יום, ותקן אותי כפיר, אם אני טועה וכדומה.

<יואל בן אור: רק להבהיר: רן כל הזמן מדבר על נתונים חיוביים.

<יואל בן אור: יש כאן בדיוק את שני הצדדים של אותה מטבע: ככל שאתה מאריך את התקופה ומעלה את הסכום, יש לך פחות נתונים חיוביים במאגר.

יעקב פרי: תסביר.

<יואל בן אור: כי אם בן אדם עכשיו, אתה מדווח על 90 יום ו-1,000 שקלים אז העובדה שאני שילמתי תוך 30 יום ובמועד ועל כל שקל, זה לא מדווח.

<יואל בן אור: אני כבר נכנס לאיזה בליל של אנשים ששילמו רק מעל 120 יום.

<יואל בן אור: לכן, רן נתן דוגמה של בן אדם שפיגר פעם אחת.

<יואל בן אור: אז אם הוא פיגר פעם אחת ועכשיו יש דיווח שהוא פיגר ב-120 יום אבל רואים שאת כל שאר התשלומים שלו הוא שילם תוך 30 יום - -

<רן מלמד: אבל לא שמעת ממני 90 יום.

<יואל בן אור: אם אנחנו מדברים על 90, אז פעם אחת הוא פיגר מעל 20 ואני לא יודע מה קרה בשאר התשלומים.

<יואל בן אור: יכול להיות שבשאר התשלומים הוא שילם 89 יום.

<יואל בן אור: דווקא הדיווח המוקדם הוא זה - -

<רן מלמד: לא שמעת ממני 90 יום, גם לא 60 יום.

<רן מלמד: אמרתי שאני חושב שצריך להגדיל.

יעקב פרי: טוב, מה שנשאר לי כדילמה זה רק גובה הסכום למרות שלשנייה זה נראה לי הגיוני אבל אני חושב שלגבי גובה הסכום, אני לא יכול לתרום פה מתוך מידע.

<יואל בן אור: אפשר להסביר למה הגענו ל-200 – זה הלוואה של 10,000 שקלים - -

יעקב פרי: היא אמרה.

יעקב פרי: תראו, להתחיל לשחק ועל כל דיון לעשות את זה פה 250 ומחר 320 – לא יודע.

יעקב פרי: תקבעו.

<רן מלמד: תגבילו את זה, תשימו את זה על 400.

<שירלי אבנר: העמדה שלנו זה כמה שפחות להעלות את הסכומים.

<שירלי אבנר: ככל שמעלים את הסכומים - -

יעקב פרי: אני לא אתווכח.

יעקב פרי: בסדר.

<רן מלמד: אדוני, אני חושב בהחלט שצריך לפחות להכפיל את הסכום.

יעקב פרי: רן, שמענו אותך.

יעקב פרי: אני בכל זאת נותן לכם אורכה שלא אצביע.

יעקב פרי: זאת אומרת, גם אם נצביע ואתם תחשבו שאפשר להעלות את זה ל-400 - -

<רן מלמד: תחשבו שמי שיושבים פה זה האנשים שמקבלים את האשראי ולא רק אנשי מקצוע מה שנקרא.

יעקב פרי: אנחנו נאשר את הסעיף אבל נשאיר הערה שלגבי גובה הסכום - אני מבקש מבנק ישראל לבדוק את השטח וזה יכול להיות ש-400 יותר נכון, יכול להיות ש-320, לא יודע.

יעקב פרי: בסדר?

<אביטל סומפולינסקי: אני רק רוצה להגיד שאם בנק ישראל חוזר אלינו, אז כמובן צריך להצביע על זה מחדש אבל אפשר אופציה אחרת שזה להקנות לממונה סמכות בתוך התוספת, סמכות לקבוע סכומים גבוהים יותר, לא נמוכים יותר אבל לקבוע סכומים גבוהים יותר.

יעקב פרי: זאת גם אפשרות .

יעקב פרי: מקובלת עליכם?

<שירלי אבנר: כן.

יעקב פרי: יופי, אז קדימה, אז כך נקבע.

יעקב פרי: איך אנחנו מנסחים את זה?

יעקב פרי: שלממונה תהיה סמכות להעלות - -

<לירון מאוטנר: הממונה רשאי לקבוע סכומים גבוהים.

<לירון מאוטנר: ..

יעקב פרי: יפה.

יעקב פרי: נסחי לנו ונצביע.

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: הסעיף אושר.

יעקב פרי: סעיף 5 – תאגיד בנקאי ובנק הדואר.

<לירון מאוטנר: לגבי פרט 5 – הוספנו את המילים "מספר השיקים שהוצגו לפירעון, מספר השיקים שחזרו מסיבת אין כיסוי מספיר, מספר ההוראות לחיוב חשבון, מספר הוראות קבע או הוראות חיוב דיגיטליות שכתוב שלא כובדו, התראות לפי סעיף 2(א1) לחוק שיקים ללא כיסוי;" והוספנו סמכות: "הממונה רשאי לקבוע כי ימסרו נתונים גם בדבר סכומי השיקים.

<לירון מאוטנר: " ולאור הערות הוועדה, אנחנו מסכימים גם להוסיף: ובלבד שיעלו על 200 שקלים, באותו אופן שקבענו לגבי חובות שבפיגור.

יעקב פרי: טוב.

<רן מלמד: אם זה ישתנה, צריך לשנות גם פה.

יעקב פרי: כן.

<אביטל סומפולינסקי: לא הבנתי - מה שהטריד אותנו בפרט 5 היה המונח הרחב שיקים והוראות קבע, שזה מראש רצינו במסגרת החוק להכניס את הנתונים האלה כדי להגדיל את מלאי הנתונים החיוביים במאגר.

<אביטל סומפולינסקי: ולצד זה, עלולה להיווצר פגיעה גדולה בפרטיות כי כשאומרים שיקים, זה יכול להיות גם כמה נתת ולמי נתת ואולי גם למה נתת.

<אביטל סומפולינסקי: כשאומרים שיקים, זה מושג מאד רחב שסובל פרשנות מאד רחבה בתוכו.

<אביטל סומפולינסקי: ולכן, ביקשנו לצמצם את זה למספר שיקים.

<אביטל סומפולינסקי: ואז התעורר דיון האם אנחנו צריכים גם את הסכום של השיק או לא, דיון ברמה המקצועית, האם המאגר צריך את זה והאם יש היום לתאגידים ולבנקים בכלל יכולת להעביר את המידע הזה.

יעקב פרי: מתי דיברנו על חמישה שיקים?

יעקב פרי: באיזה סעיף?

<שירלי אבנר: התראה.

יעקב פרי: אוקי.

<אביטל סומפולינסקי: - - וניסינו למצוא פתרון שלא יצטרך להחזיר את הממונה ואת הממשלה חזרה, כשהם ירצו לשנות.

<אביטל סומפולינסקי: אז לצד זה שהם הוסיפו את המילה "מספר שיקים", הוספה הסיפא שאומרת שהממונה יהיה רשאי לקבוע נתונים נוספים בדבר הסכומים.

<אביטל סומפולינסקי: אבל כשאומרים גם הסכומים, זה אמנם לא אומר למי נתת אבל זה כן אומר סכום של 415.2.

<אביטל סומפולינסקי: השאלה היא אם לא נכון, גם בהקשר - זה נכון דרך אגב גם על הסכומים על השיקים וגם על הוראות הקבע, שהנתונים הנוספים שיהיו, יהיו ברמה של 1,000 שקל, ברמה של כמה נתת באותו חודש אבל לא ברמה של שיק פרטני, שיש בו - -

יעקב פרי: שיכול לעוות את התמונה, נכון?

<אביטל סומפולינסקי: זו פגיעה בפרטיות כי יהיה כתוב במאגר ששילמת שיק על 415.

<אביטל סומפולינסקי: יש בזה משהו שהוא מאד התערטלות בפני המאגר כשהרעיון הוא לדווח על מספר התשלומים ולא בהכרח על - -

<יואל בן אור: למה זה שונה כאן מהלוואה ששילמת לי תשלום על הלוואה 200 ש"ח?

<יואל בן אור: מה פגיעה בפרטיות רבה יותר?

יעקב פרי: אני חושב שמה שאביטל ניסתה להבהיר פה, וזה תואם את אלה שמנסים כל הזמן לתגבר את הצד החיובי, נקרא לזה כך.

יעקב פרי: היא אומרת: אני הייתי רוצה שיסתכלו על מוסר התשלומים שלו, ולא תמיד פרטנות של אל"ף, בי"ת או גימ"ל.

<יואל בן אור: אנחנו בכלל לא בטוחים שניתן לדווח על סכומים או שצריך לדווח על סכומים של שיקים אבל במידה ויוחלט שכן, יכול להיות שלסכום דווקא יש חשיבות, ואני אתן דוגמה: למשל, במאגר הנוכחי יש אפליה מסוימת בין בעלי דירות לעומת שוכרים.

<יואל בן אור: אם לקחת משכנתה, אז ההלוואה מדווחת כשאתה משלם במועד.

<יואל בן אור: אם אתה משלם שכירות בשיק של 3,000 שקלים לבעל הבית, זה לא מדווח לאף אחד למרות שבמספר התשלומים הזה אני נותן 3,000 שקל לבעל הבית, אתה נותן 3,000 שקל לבנק.

<יואל בן אור: אז לכן, קודם כל לדווח על השיקים, זה חשוב אבל יכול להיות שיש מודל מסוים שיגיד: הנה, הבן אדם הזה משלם 3,000 שקל כל חודש, וכנראה שזה לא יהיה כתוב בהסכם של בעל הבית אבל נדע שאם יש 3,000 שקל כל חודש כנראה שזה שכירות.

<יואל בן אור: יכול להיות שזה מודל שניתן יהיה לפתח עליו מידע חיובי.

<יואל בן אור: לכן, אני לא הייתי רוצה עכשיו - -

<אביטל סומפולינסקי: בסכומים של הוראות הקבע לא צריך?

<לירון מאוטנר: אני מתקנת: סכומי שיקים וההוראות כאמור.

<צוריאל תמם: לפעמים משיגים דברים ומהר מאד שוכחים את ההישג ומתעסקים עכשיו - יש פה תוספת יפה מאד כי הוספנו, וזה לא היה בהתחלה ואני חושב שזה גם לא כל כך נפוץ במאגרים בעולם.

<צוריאל תמם: הוספנו פה המון המון מידע חיובי.

<צוריאל תמם: תהיה פה מסה גדולה מאד של שיקים והוראות קבע שהן מכובדות, והמאגר יאסוף.

<צוריאל תמם: מה שחשוב זה מה שכתוב בהתחלה: המאגר יאסוף נתונים לגבי היקפי השיקים שהם כובדו ויאמר: כובד, כובד, כובד, ובאופן זה הוא מייצר מסה קריטית של מידע חיובי.

<צוריאל תמם: בהמשך, אם נמצא שאפשר וזה מתאים וכן הלאה, אז נלך עוד צעד, וזה מנוסח פה לטעמי טוב מאד.

יעקב פרי: אני אשכנע את היועצת המשפטית לקבל את עמדתכם.

<אביטל סומפולינסקי: פעם אחת.

יעקב פרי: אנחנו חוזרים להתחלה, לסעיף 2 עם התוספות.

יעקב פרי: אז מה שאנחנו נעשה זה שאנחנו נאשר את סעיף 2 בשינויים שהיו פה.

יעקב פרי: ומה שביקשתי זה שתבדקו עוד פעם את הנושא של – לא, גם את זה, אמרנו שיהיה אישור של הממונה להעלות את הסכום מ-200.

<רן מלמד: אישור או שהוא יהיה רשאי?

יעקב פרי: יהיה רשאי.

<רן מלמד: רשאי במובן חייב או רשאי במובן רשאי?

<לירון מאוטנר: במובן רשאי.

<רן מלמד: אני מבקש עוד פעם להביע את מחאתי הנחרצת לנושא הזה.

<רן מלמד: זה פשוט פגיעה באנשים.

יעקב פרי: תמתן את הנחרצות.

<אביטל סומפולינסקי: בפרט 5, בסוף, לא רק סכומים שיקים אלא גם הוראות קבע.

יעקב פרי: גם הוראות קבע.

<לירון מאוטנר: ההוראות שמפורטות: הוראות קבע, הוראות – יש שם את הכל.

יעקב פרי: אתם מכניסים את זה ואנחנו מצביעים על זה.

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: קיבלתי את זה פה אחד.

<לירון מאוטנר: אני אומרת שבסעיף 2, אני לא זוכרת אם בפעם שעברה הקראנו את זה, שבנוסף למילים "מקור מידע" הוספנו גם את "מקור מוסמך".

<אביטל סומפולינסקי: נכון.

יעקב פרי: הצבעה

יעקב פרי: נגד – אין

יעקב פרי: סעיף 2 אושר.

יעקב פרי: סעיף 2 אושר עם התוספת.

<אביטל סומפולינסקי: סעיפים 3,4 אושרו בפעם הקודמת.

יעקב פרי: עם כל התיקונים, נכון?

יעקב פרי: תני לי לבדוק.

יעקב פרי: אוקי.

יעקב פרי: היה שם 10,000 שקל - -

<אביטל סומפולינסקי: היו שם שני תיקונים: גם תיקון בעקבות ההערכה של - - - שגם בצירוף תיקים יהיה סכום מינימאלי, וגם את הליך משפטי של תאגיד בנקאי או כרטיס חיוב או מקור מידע מסכום של 10,000 שקלים.

יעקב פרי: נכון.

יעקב פרי: אז איפה אנחנו עכשיו?

יעקב פרי: בפרק ד'.

יעקב פרי: בבקשה.

<לירון מאוטנר: "סעיף 5.

<לירון מאוטנר: הוראות לעניין זיהוי הלקוח, קבלת הסכמתו להעברת נתוני האשראי אודותיו ותיעודה.

<לירון מאוטנר: ההוראות לעניין הסכמתו המפורשת של הלקוח להעברת נתוני האשראי לגביו ללשכת האשראי, לשם עריכת דוח אשראי יימסר לנותן האשראי, הן אלה: נותן האשראי יזהה את הלקוח זיהוי בעצמו או באמצעות צד שלישי שמבצע זיהוי בעל מהימנות גבוהה" – במקום המילים "באופן הבא", באחד מדרכי הזיהוי הבאים: פנים אל פנים באמצעות תעודה מזהה; שיחת ווידאו באמצעות טכנולוגיית היוועדות חזותית", מחקנו את המילה "מוקלטת", "בצירוף שליחת העתק תעודה מזהה בפקסימיליה, בדואר אלקטרוני או באמצעי דיגיטלי מאובטח, במהלך השיחה, יחד עם הצגתה במהלך השיחה; אימות טלפוני מוקלט או מקוון לפרטים מזהים של הלקוח הנמצאים במאגר מסוים על פי קביעת הממונה לפי סעיף 68 לחוק; קוד זיהוי אישי שהוסכם בין הלקוח לבין הגורם המזהה כאמצעי זיהוי עתידי לאחר שבוצע זיהוי לפי פסקאות (א) עד (ג), שתוקפו או שמספר השימושים בו מוגבלים; זיהוי בידי עורך דין או רשם של בית משפט; באמצעות חתימה אלקטרונית מאובטחת של רשות האוכלוסין, לפי סעיף 25(ב)(3) לחוק מרשם האוכלוסין, או באמצעות חתימה אלקטרונית מאושרת המצורפת למסר אלקטרוני; זיהוי של אפוטרופוס או מיופה כוח מתמשך – זיהוי פנים אל פנים באמצעות תעודה מזהה של האפוטרופוס או מיופה הכוח המתמשך, ובמקרה של אפוטרופוס שהוא תאגיד – באמצעות תעודה מזהה של מורשה חתימה או נציג מוסמך מטעם התאגיד שהעתק ממנה יצורף לייפוי הכוח בלווי אישור רואה חשבון או עורך דין של התאגיד; אני רק אומר שאנחנו, לאחר שיחה והערות שקיבלנו, רצינו להוסיף פה עוד סעיף קטן (ח): - -

יעקב פרי: איפה?

<לירון מאוטנר: אחרי (ז), סעיף קטן (ח): אמצעי זיהוי נוסף שקבע הממונה בהסכמת הרשות ולשכת מידע וטכנולוגיה.

<לירון מאוטנר: הם אחראים על הנושא של אבטחת מידע וזיהוי, וביחד אתם גם עשינו את כל הסעיפים האלה.

יעקב פרי: אם לסעיף קטן (1), עם כל אמצעי הזיהוי יש הערות?

יעקב פרי: גברתי, שמך ותוארך.

<מאיה טבה: אני מ"לאומי קארד".

<מאיה טבה: רציתי להסב את תשומת הלב לכך שאנחנו, למשל, ואני מניחה שעוד גופים שירצו להיות בתחרות, נעדרי סניפים כמו בנקים, לפחות לקוחות חדשים, יהיה מאד קשה לזהות אותם כי יש לקוחות ויש אוכלוסייה שלא יודעת לעשות שיחת וידאו.

<מאיה טבה: בסדר?

<מאיה טבה: אנחנו באמת חושבים על אותם אנשים שלא יודעים להיות - -

יעקב פרי: רוב האוכלוסייה לא יודעת לעשות שיחות וידאו.

<מאיה טבה: בדיוק, ובטח שלא תוך כדי גם לשלוח בפקס תעודה מזהה או במייל.

יעקב פרי: זה קצת פחות.

יעקב פרי: אני מסכים - -

<רן מלמד: אתם שולחים שליחים ללקוחות שלכם בשביל לזהות אותם.

יעקב פרי: אני מסכים עם השיחות וידאו.

יעקב פרי: לשלוח פקס... נו.

<מאיה טבה: למי מאתנו כבר יש פקס, אם כבר?

יעקב פרי: לי.

<מאיה טבה: בכל מקרה, לקוחות חדשים, שאין לנו עוד אפשרות ליצור קוד זיהוי, אין לנו דרך לזהות אותם על מנת לתת להם הצעה, על מנת לקבל - -

יעקב פרי: מה את מציעה, מאיה?

<שירלי אבנר: איך אתם מזהים אותם היום כשהם פונים אליכם?

<מאיה טבה: אנחנו כבר יודעים את נתוני האשראי שלהם בלי האישור שלהם.

<מאיה טבה: בלי זיהוים ואישורם.

<מאיה טבה: לכן, אנחנו יכולים כבר שלקוח פונה אלינו או שאנו פונים אליו, כבר יש לנו הצעה בשבילו.

<צוריאל תמם: מה שאנחנו מציעים פה, בתקנות, זה מגוון של אפשרויות של אמצעי זיהוי.

<צוריאל תמם: למעשה, מכסים את כל המצבים.

<צוריאל תמם: למשל, אם תסתכלי בסעיף (ג) – הוא מאפשר לבצע פרוצדורה של זיהוי או באמצעות הטלפון או באמצעות אתר האינטרנט, שזה כלי מקוון, שזה מכסה את כל האוכלוסייה או ככה או ככה.

<צוריאל תמם: הגישה של לקוח תעשה או בטלפון או במקוון, ואז הזיהוי יכול להיעשות באמצעים של הצלבת מידע מסוים עם מאגרים מסוימים.

<צוריאל תמם: לדוגמה, או שאת שואלת אותו שאלות, כמו שמקובל בהרבה מקומות או שאצלכם זה יהיה אפילו יותר קל לדעתי, כשאת מבצעת עסקה במחיר אפס, כמו שזה - - - או במקומות אחרים.

<צוריאל תמם: זה כבר מתחיל להיות מאד מקובל.

<צוריאל תמם: בצורה הזאת את לא צריכה סניפים.

<מאיה טבה: אז אני כן ארשה לעצמי ברשותך וברשות היושב ראש - אימות טלפוני, מה שאתם מכוונים לאימות טלפוני בעיניי ולעניות דעתי, מדובר על אימות שאני יכולה לאמת מול נתונים שכבר יש לי, מול מאגר מסוים, והמילים הללו כתובות בו.

<צוריאל תמם: מאגר לא שיש לך, מאגר אחר.

<מאיה טבה: אני יודעת.

<רן מלמד: את מחוברת למשרד הפנים.

<מאיה טבה: אני לא מחוברת למשרד הפנים.

<רן מלמד: סליחה, חברות האשראי מחוברות למשרד הפנים.

<מאיה טבה: אילו הייתי מחוברת - -

<רן מלמד: סליחה מאיה, הייתי ב"כאל" השבוע, הם מחוברים למשרד הפנים.

<רן מלמד: יש לי את הרשימה, הם מחוברים למשרד הפנים.

יעקב פרי: רן, בואו ננסה להיות יותר יעילים: מה חסר לך, ומה את רוצה שיוכנס פה שחסר?

<מאיה טבה: למשל, אם אפשר להציע, אני לא יודעת אם זה רלוונטי אבל אם יהיה לנו, אם אתם תפנו אלינו מאגר מסוים כדי שהוא יהיה נתון לנו ונוכל באמצעותו לזהות את הלקוחות, מה טוב.

<מאיה טבה: אבל נכון להיום - -

<רן מלמד: אתם ברשימה שמקבלים ממשרד הפנים.

<רן מלמד: יש רשימה של 400 גופים שמקבלים נתונים ממשרד הפנים, "לאומי קארד" מופיעה בהם.

<צוריאל תמם: לחברת כרטיסי אשראי זה הכי קל כי כסולקת, יש לה אפשרות לזהות את הלקוח באמצעות זה שהלקוח כאילו עושה עסקה בסכום אפס, זאת פרוצדורה שמקובלת במסלקה הפנסיונית.

<צוריאל תמם: את רוצה להזדהות כלקוחה, את מבצעת כאילו עסקה עם הכרטיס שלך במחיר אפס, את לא משלמת שום דבר, ויש תהליך של זיהוי וזה חוזר עם אישור, ומרגע זה למעשה זוהית.

<צוריאל תמם: לכן כחברת אשראי, אין לך שום בעיה.

<מאיה טבה: סליחה שאני אומרת לכבוד חברי הוועדה: אני בטח לא רוצה להערים קשיים, אני פונה דווקא ללקוחות שכן ירצו אותנו.

<מאיה טבה: אילו היה לנו גישה למאגר, וכמובן שאני אבדוק את זה, אני חושבת שלא.

<רן מלמד: הייתי השבוע בחברת "לאומי קארד" לצורך בירור שלי.

<רן מלמד: ישבתי מול הנציגה ונתתי לה את תעודת הזהות שלי או שהיא ביקשה את המספר, היא אמרה: רגע, אני צריכה לוודא שאתה נותן לי את המספר הנכון.

<רן מלמד: אמרתי לה: איפה זה רשום לך? היא אומרת: אני מתחברת למאגר של משרד הפנים.

יעקב פרי: מאיה, תעשי שיעורי בית.

יעקב פרי: אם אתם מחוברים למאגר של משרד הפנים, יש אפשרות של זיהוי ואימות הלקוח.

<צוריאל תמם: אם תראו שיש בעיה, תפנו אלינו.

<אביטל סומפולינסקי: מה עם נותני האשראי שלא מחוברים?

<צוריאל תמם: נותן אשראי יצטרך ליצור קשר, אם הוא רוצה להפעיל את הפרוצדורה הזאת, הוא יצטרך ליצור קשר עם איזה מאגר שהממונה יאשר.

<צוריאל תמם: יש פרוצדורות כאלה.

יעקב פרי: דובר אחרון רן, אנחנו ממשיכים.

<רן מלמד: הערה שהיא לא ביקורת, שנוגעת לתחילת הדיון שלנו על הקשר עם חוק שטרום: בחוק שטרום יש לנו שתי בעיות מרכזיות – 1.

<רן מלמד: איזה נתונים יוגדרו שצריכים להעביר אותם.

<רן מלמד: אני אשים את זה רגע בצד, והדבר השני הוא איך מייצרים חתימה דיגיטלית ללקוח שרוצה להיכנס.

<רן מלמד: סעיף (1)(ב) נותן את הפתרון לאיך אפשר לזהות או איך אפשר לתת ללקוחות את האפשרות לקבל התחברות לאותו מאגר או מחולל השוואות.

<רן מלמד: אני חושב שאולי, אם אתם עובדים על הנושא הזה ואתם מכינים את הטבלה, קחו את סעיף (1)(ב) ותראו איך אתם יכולים לעשות את ההתאמה כי הוא פותר חצי מהבעיה.

יעקב פרי: טוב.

יעקב פרי: היתה לנו פה איזו פניה של "מימון ישיר" אבל אני לא רואה שהגיע - -

<יואל בן אור: הוספנו את הפניה.

<יואל בן אור: זה הסעיף הנוסף שמאפשר סעיף סל - -

יעקב פרי: תודה רבה.

<אביטל סומפולינסקי: הוסיפו סעיף סל שאומר: אמצעי זיהוי נוסף שקבע הממונה בהסכמה.

<אביטל סומפולינסקי: זאת אומרת, בהנחה שאם ימצאו משהו שעדין מגן על הפרטיות לצד - -

<יואל בן אור: לפרוטוקול - יש להם בקשה נוספת, ואם אתה רוצה נתייחס גם אליה.

<אביטל סומפולינסקי: כל נושא העלות.

<שירלי אבנר: אני חוששת שלהתייחס עכשיו לנושא של העלות, שעוד לא מצאנו שקיים כשל, זה קצת מוקדם מדי מה גם שמדובר בתקנות של שר המשפטים - -

יעקב פרי: לי זה חשוב, העיקר שאתם מודעים לזה.

<שירלי אבנר: אנחנו מודעים לזה.

<שירלי אבנר: ככל שנגיע למסקנה או ממונה יגיע למסקנה שקיים כשל, יש את סעיף 68 לחוק שמאפשר לתת הוראות כאלה.

יעקב פרי: סעיף (2).

<לירון מאוטנר: "(2) נותן האשראי שזיהה את הלקוח יקבל את הסכמתו, לרבות באמצעות האפוטרופוס או מיופה הכוח המתמשך, במועד הזיהוי, באמצעות טופס ההסכמה ערוך לפי הנוסח שבתופסת השנייה, באחת מן הדרכים באות, לפי אופן הזיהוי: פנים אל פנים; בטופס הסכמה מקוון; בשיחה טלפונית, או בשיחת היוועדות חזותית; הגורם המזהה ימלא ללקוח את טופס ההסכמה, ובלבד שמיד בסיום השיחה ישלח העתק מהטופס המלא לכתובת הדואר האלקטרוני או מספר הפקסימיליה שמסר הלקוח, או שישלח אליו מסרון עם קישור לאתר אינטרנט שבו יוצג לעיונו הטופס המלא או באמצעי דיגיטלי מאובטח אחר, שהוסכם עם הלקוח;" זה בעצם לעניין אופן קבלת - -

יעקב פרי: הוספתם את זה באמצעי דיגיטלי.

<לירון מאוטנר: את "באמצעי דיגיטלי מאובטח אחר, שהוסכם עם הלקוח.

<לירון מאוטנר: " אתם רוצים שנתייחס לטופס עכשיו?

יעקב פרי: כן.

<רן מלמד: אפשר הערות כלליות על הטופס?

יעקב פרי: בוודאי.

<רן מלמד: אז אני הייתי מבקש שני דברים: 1.

<רן מלמד: בסעיף (2)(ב) שהטופס המקוון יוצג במספר שפות ובצורה ברורה ופשוטה, ואני מתכוון לשפות שאני אגיד אותם אחר כך שוב.

<רן מלמד: מכיוון שמדברים על מתן או דרישה לחתום על טופס, הוא צריך להיות ברור לאנשים שחותמים עליו.

<רן מלמד: בטופס סטנדרטי, שמה שמשתנה בו זה רק תאריכים, אין שום סיבה שהוא לא יהיה במספר שפות.

<רן מלמד: הדבר השני – אנחנו מבקשים להוסיף סעיף לסעיף קטן (2) סעיף (8), שקובע שבכל מקרה שתינתן הסכמה בעל-פה או באמצעות הטלפון או שיחת וידאו, הם יוקלטו וישמרו והלקוח יוכל לקבל אותם לפי דרישה תוך 14 יום מהצגת הדרישה שלו.

יעקב פרי: אוקי.

יעקב פרי: אז שני דברים – העניין של השפות?

<לירון מאוטנר: לגבי השפות – אנחנו הלכנו כמו שבכללים דיברתם על השפה העברית והערבית, אני ביררתי ויצרתי קשר עם הרשומות לגבי אפשרות של כבר עכשיו לתרגם את הטופס ולהכניס כבר את הטופס בפרסום עם הטופס בערבית, וזאת לא תהיה בעיה.

<לירון מאוטנר: פשוט חיכיתי שנאשר את הטופס.

יעקב פרי: אבל הוא רוצה עוד שפות.

<רן מלמד: אני רוצה עוד שפות כמו רוסית, אמהרית, אנגלית וצרפתית.

<רן מלמד: אין שום סיבה שלא תתרגמו את הטפסים האלו.

יעקב פרי: רן, הבנו.

<לירון מאוטנר: הטופס כאן מנוסח.

<לירון מאוטנר: זה לא טופס אחר.

<לירון מאוטנר: זה הטופס הזה.

<רן מלמד: נכון אז פשוט לתרגם אותו.

<לירון מאוטנר: אני אומרת שאני הבנתי כמו שסיכמנו בכללים, שנישאר עם העברית והערבית, שהן השפות הרשמיות.

<לירון מאוטנר: זו כרגע היכולת שלנו לתת - -

<רן מלמד: למה זאת היכולת?

<רן מלמד: את יכולה להסביר לי?

<רן מלמד: הטופס הוא כללי, עושים אותו פעם אחת.

<רן מלמד: למה אי אפשר לתת אותו לאדם בשפתו.

<רן מלמד: פעם אחת מתרגמים אותו.

<רן מלמד: את רוצה שאני אתן לך את שירותי התרגום?

<רן מלמד: אני מוכן לקחת על עצמי לתרגם לך את הטפסים.

<לירון מאוטנר: הנושא כבר סוכם - -

<רן מלמד: לא, סוכמו דברים אחרים.

<רן מלמד: זה הטופס הכי חשוב, אדוני.

<רן מלמד: זה הטופס הכי חשוב, ואני לא מבין מה הפחד של הממשלה מלתרגם אותו לשפות כדי שאנשים יבינו על מה הם חותמים.

<רן מלמד: פעם אחת מתרגמים טופס.

<לירון מאוטנר: אני פשוט יודעת שברשומות, בגלל השפות הרשמיות, מתרגם לערבית ופניתי אליו מראש.

<לירון מאוטנר: אני יכולה לנסות למצוא אם יש עוד בשפות אחרות.

<לירון מאוטנר: אין לי התנגדות עקרונית.

יעקב פרי: אני מבקש, ולו בגלל העובדה שזאת הדפסה וזאת פעם אחת, תעשי "באלק" של אנגלית, ערבית, אמהרית, רוסית.

יעקב פרי: יש היגיון.

<לירון מאוטנר: אני אבדוק את הנקודה הזאת.

<לירון מאוטנר: בכל מקרה, לגבי הערבית אני מתחייבת שזה ייכנס כבר במועד הקרוב.

יעקב פרי: נושא שני?

<רן מלמד: האפשרות לקבל את ההקלטות של חתימות שאושרו בטלפון או בווידאו.

יעקב פרי: מה התשובות שלכם לגבי ההקלטות?

<לירון מאוטנר: קודם כל, לעניין התיעוד, יש את סעיף קטן (4) שאומר בפירוש שצריך לתעד או להקליט, אם זה נמסר בשיחה טלפונית.

<לירון מאוטנר: התוספת היא לגבי הדרישה של 14 יום?

<רן מלמד: נכון.

<רן מלמד: הבקשה שלי היא רק שאנשים יוכלו לקבל את ההקלטה לפיה הם חתמו.

<קריאה: זה חלק ממאגר מידע, וקיימות על זה הוראות חוק הגנת הפרטיות.

<צוריאל תמם: שימו לב שכשאנחנו מדברים על שיחה טלפונית, אז הוא מיד בסיום השיחה שולח העתק מהטופס לאן שהוא התבקש.

<צוריאל תמם: כל מה שהיה בשיחה זה שהוא נתן את ההסכמה.

<צוריאל תמם: מקבל ההסכמה, מי שעמד בצד השני של הטלפון מילא את הטופס לפי בקשה הלקוח ומיד שולח את הטופס.

<רן מלמד: לאן הוא שלוח?

<צוריאל תמם: ללקוח, לפי מה שהלקוח ביקש.

<צוריאל תמם: יש פה תיעוד חזק מאד.

<צוריאל תמם: אם הלקוח רואה משהו שלא מתאים לו, הוא מגיב בזמן אמת.

<צוריאל תמם: יותר חזק מזה לא יכול להיות.

<רן גזית: הערה טכנית: צורי, בטופס חסר מספר טלפון.

יעקב פרי: עוד לא הגענו לטופס, חכה שנייה.

יעקב פרי: יש עוד הערות לכתוב לפני הטופס?

יעקב פרי: עוברים לטופס.

<לירון מאוטנר: "טופס 1 טופס הסכמת לקוח למסירת נתוני אשראי לגביו לנותן אשראי לפי תקנה 5 לתקנות נתוני אשראי, התשע"ו-2016:

<לירון מאוטנר: פרטי הלקוח: שם: _________ מספר ת"ז ______/ מספר דרכון: _______ ארץ הנפקת הדרכון:

<לירון מאוטנר: __________ כתובת:

<לירון מאוטנר: _______________ מצהיר בזאת כי אני נותן בזאת את הסכמתי לכך שנתוני האשראי לגבי הכלולים במאגר יימסרו ללשכת אשראי לשם עריכת דוח אשראי שיימסר ל___________ (שם נותן האשראי), לשם התקשרות בעסקת אשראי או לשם הבטחת קיום העסקה, כמפורט להלן.

<לירון מאוטנר: עסקת אשראי חדשה (ניתן למלא יותר מערך אחד):  מסגרת עובר ושב  מסגרת אשראי מתחדשת  קו אשראי  הלוואה _________  משכנתה  ערבות הסכמתי זו תעמוד בתוקפה עד תאריך _____

<לירון מאוטנר: ____/ ואם העסקה תצא לפועל עד ______ ולא יאוחר ממועד סיום עסקת האשראי (יש למחוק את המיותר).

<לירון מאוטנר: עסקת אשראי קיימת: מספר העסקה אצל נותן האשראי _____________ הסכמתי זו תעמוד בתוקפה עד תאריך _________ולא יאוחר ממועד סיום עסקת האשראי (יש למחוק את המיותר).

<לירון מאוטנר: " אפשר למחוק את הסוגריים.

<לירון מאוטנר: "שים לב: נתוני האשראי האמורים יוכלו לשמש את לשכת האשראי גם למתן שירותים לנותן האשראי, לרבות דירוג אשראי או ייעוץ.

<לירון מאוטנר: מסירת המידע תלויה בהסכמתך, ואין אתה חייב לתת הסכמתך.

<לירון מאוטנר: _____ _____

<לירון מאוטנר: _____ תאריך חתימת הלקוח

יעקב פרי: בבקשה דן.

<דן חי: אני חושב שראוי לציין כאן - רוב הציבור לא יודע מה זה נתוני אשראי.

<דן חי: שתהיה פסקה שאומרת: ידוע לי שנתוני האשראי כוללים, ויהיה פירוט תמציתי לפחות מה זה כולל, שאנשים באמת יתנו הסכמה מדעת.

יעקב פרי: איפה?

<דן חי: בטופס, בספקה השנייה, לפני "עסקת אשראי" יהיה כתוב:

<דן חי: ידוע לי שנתוני אשראי הם נתונים שכוללים ככה וככה, שהאדם יבין על מה הוא חותם כי זו לא הסכמה מדעת.

<דן חי: רוב האנשים יחתמו על זה טכנית.

יעקב פרי: בסדר, אין בעיה.

<צוריאל תמם: הרעיון היה ליצור טופס קצר וידידותי.

<צוריאל תמם: כל המוסיף גורע.

יעקב פרי: לא, אני חושב שיש צדק.

יעקב פרי: כן אדוני.

<בני לבני: אני מהמשמר החברתי.

<בני לבני: בהמשך לבקשה, אולי להוסיף משפט אחד לגבי המשמעות של סירוב מתן הרשאה, שהוא לחלוטין לא ברור למי שמתבקש לעשות את זה, ואין מקום אחר שהוא יכול ללמוד.

<קריאות: זה טופס הסכמה.

<בני לבני: כן אבל אין טופס נוסף.

<בני לבני: זה טופס שמציבים בפני החותם.

<בני לבני: אין טופס נוסף שממנו הוא יכול ללמוד מה המשמעות.

<בני לבני: הוא בא לבקש אשראי או שמציעים לו אשראי ואומרים לו: הנה הטופס, פה אתה צריך לחתום, תחליט כן או לא.

<בני לבני: אינפורמציה על שיקול דעת האם כן לחתום או לא לחתום, זה המקום היחיד שבו ניתן לשים לו מול העיניים.

<בני לבני: אני חושב שבנוסף לפרטים שווה להוסיף משמעות כמו שמקובל בבית משפט לגבי - -

יעקב פרי: אני מנסה לרדת לסוף דעתך.

<לירון מאוטנר: נראה לי שנותן האשראי יעשה עבודה טובה בלהסביר לו למה כדאי לחתום.

יעקב פרי: אני מנסה לרדת לסוף דעת, נראה לי קצת מורכב מדי אבל יכול להיות שאני טועה.

יעקב פרי: זה נראה לי, איך אומרים?

יעקב פרי: די סביר.

יעקב פרי: ממה אתה חושש?

<בני לבני: שבן אדם יעמוד בפני דילמה.

<בני לבני: יכול להיות שהתגובה הראשונה שלו תהיה: אני לא רוצה למסור נתונים.

<בני לבני: מה המשמעות של אי מסירת הנתונים, לא ברור לו.

יעקב פרי: הסיכוי שאתה לא מוסר, לא תוכל לקבל אשראי.

<לירון מאוטנר: אבל נותן האשראי יסביר לו את זה.

<אביטל סומפולינסקי: כשדיברנו בדיון על הכללים, כשדיברנו על זה שאתה מגיש בקשה לא להיכלל במאגר, ביקשנו שתהיה מן הודעה כזאת שתבין מה המשמעות בגלל שיום לאחר מכן לא תהיה במאגר.

<אביטל סומפולינסקי: פה, אם לא תחתום על טופס ההסכמה, נותן האשראי יגיד לך להתראות, אז תגיד לו: אוקי, אני כן רוצה לחתום על טופס ההסכמה.

<אביטל סומפולינסקי: המציאות - -

<בני לבני: אם זה מותנה אחד בשני, זה ברור.

יעקב פרי: כן.

<בני לבני: השאלה אם לא בהכרח זה מותנה.

יעקב פרי: אני חושב שזה מכסה.

יעקב פרי: כן רן.

<רן מלמד: הפסקה כמעט האחרונה – נתוני האשראי האמורים.

<רן מלמד: .. הרי גם הם מוגבלים בזמן, נכון?

יעקב פרי: מי זה "הם"?

<רן מלמד: הנתונים.

<רן מלמד: צריך לכתוב את תקופת הזמן.

<אביטל סומפולינסקי: זו לא הערה מהותית.

<אביטל סומפולינסקי: זו הערה שאומרת לך: דע לך, ההסכמה שלך הזאת - -

<רן מלמד: ההסכמה הזאת לגבי הייעוץ והדירוג תקפה לכמה זמן?

<רן מלמד: לכל הזמן?

<רן מלמד: "פור אבר"?

<רן מלמד: אני שואל, תגידו.

<לירון מאוטנר: כתוב: ההסכמה תעמוד בתוקפה עד לתאריך איקס.

<קריאה: איפה זה כתוב?

<רן מלמד: היא כותבת: שים לב, נתוני האשראי האמורים יוכלו לשמש את לשכת האשראי גם לכך וכך וכך.

<רן מלמד: מתחת ל"שים לב" – לכמה זמן זה תקף?

<אביטל סומפולינסקי: כל עוד ההסכמה שלך בתוקף.

<רן מלמד: אני חושב שמכיוון שלמעלה כתוב שאני נותן את הנתונים לצורך עסקה מסוימת לפרק זמן מסוים, צריך להיות ברור שגם השימושים הנוספים שהולכים לעשות במידע הם לתקופה מסוימת.

<רן מלמד: וכל מה שאני מבקש זה להוסיף שם את תקופת הזמן.

<רן מלמד: אחרת אתה לוקח את הנתונים, ואתה אומר:

<רן מלמד: אני יכול להשתמש בהם לדברים אחרים כמה זמן שאני רוצה.

<רן מלמד: אז אם זאת הכוונה רק תגידו, שנדע.

<דן חי: אני חושב שזאת הערה נכונה.

<דן חי: צריכה להיות הגבלה ברורה.

<יואל בן אור: ההגבלות קיימות בחוק.

<רן מלמד: כן, אבל זה טופס ללקוח שהוא צריך לדעת.

<רן מלמד: אם קיים בחוק, אז למה לציין את התקופה בטופס?

<רן מלמד: לא צריך כי זה קיים בחוק.

<דן חי: אנשים הרי לא יודעים.

<רן מלמד: הם לא יודעים.

<רן מלמד: תראי, אני לא ביקשתי שתסבירי לי מה זה ייעוץ פה, למרות שאני חושב שצריך להסביר מה זה ייעוץ.

<רן מלמד: ללקוח, לא לי.

<רן מלמד: ללקוח צריך להסביר מה זה ייעוץ, מה המשמעות של המילה "ייעוץ".

<רן מלמד: אם הנתונים האלה משמשים לפרק זמן מסוים, צריך הלקוח לדעת שזה לאותו פרק זמן שהוא חתום על הטופס.

<רן מלמד: לא אמרת לי עד עכשיו שזה פרק זמן אחר אז תגידי לי לאיזה פרק זמן.

<שירלי אבנר: אני משערת קודם כל שזה יהיה תלוי בשירותים שנותנת הלשכה אבל כך או כך, יש פרק זמן שעד שהלשכה יכולה להחזיק בנתונים, זה מוגבל בהתאם לתקנות האלה שאנחנו בנינו - -

<רן מלמד: ומה אכפת לך להגיד את זה ללקוח?

<לירון מאוטנר: לא רוצים להעמיס.

<רן מלמד: מה זה להעמיס?

<רן מלמד: להעמיס פה עוד פסקה שאומרת שזה ל-30 יום?

יעקב פרי: רן, תרגיע.

<יואל בן אור: צריך טופס שהלקוחות ירצו לקרוא אותו, זה הכל.

<יואל בן אור: אפשר להוסיף גם את כל הוראות החוק - -

<רן מלמד: זה ברמה של הפשוט.

<רן מלמד: יואל, אם יש דבר שאני בהחלט יכול לדבר עליו זה על הפשטות.

<רן מלמד: על מה פשוט ומה לא, ולא נכנסתי לנוסחים שלכם, שלדעתי לא תמיד ברורים.

<רן מלמד: יש לי, ברוך השם, מה להגיד על הנוסח כולו - -

<יואל בן אור: נשמח...

<רן מלמד: - - שאיך בן אדם סביר צריך לקבל אותו.

<רן מלמד: ומכיוון שהצלחתי להכניס לאתר משרד השיכון מדריכי זכויות שהלשכה המשפטית אישרה אחרי שעברנו את התהליך של פשוט, צריך לחשוב מה הלקוח צריך.

יעקב פרי: רן, תודה.

<אביטל סומפולינסקי: אתם רוצים להוסיף אולי בסוף שהכל בכפוף להוראות החוק?

יעקב פרי: תוסיפו בכפוף להוראות החוק.

<דן חי: אבל האדם הסביר לא ילך לקרוא את החוק.

<לאה ורון: גם צריך לשאול לגבי ארץ הנפקת הדרכון וגם לגבי עסקת אשראי קיימת.

<לאה ורון: למה כתוב ארץ הנפקת הדרכון ולא למשל תאריך הנפקת הדרכון?

<קריאה: זה חלק מהזיהוי אני חושבת.

<צוריאל תמם: מה, מספר דרכון – כי צריך את המספר דרכון.

<לאה ורון: אני לא שאלתי על מספר, שאלתי על ארץ.

<לאה ורון: ארץ יותר מנתבת בן אדם לכל מיני כיוונים בעוד שאתה אומר תאריך הנפקת הדרכון זה נקי יותר.

יעקב פרי: אבל ארץ הנפקת הדרכון, את יודעת פחות או יותר אם הוא יוגוסלבי או סיני.

יעקב פרי: צריך לדעת את זה.

<שירלי אבנר: מה שאלת לגבי הדרכון?

<אביטל סומפולינסקי: למה ארץ מוצא?

<שירלי אבנר: כי זה חלק מאמצעי הזיהוי.

<שירלי אבנר: יש את מספר הדרכון ואת תאריך התפוקה - -

<לאה ורון: אבל אפשר גם לכתוב תאריך ההנפקה במקום ארץ ההנפקה.

<שירלי אבנר: יש מספרים שונים למדינות שונות.

<שירלי אבנר: אם אדם בא ועושה שימוש, לאדם יש ארבעה דרכונים לצורך העניין, והוא עושה שימוש בדרכון מסוים, איך נוכל לוודא שזה הדרכון שבאמת הונפק במדינה?

יעקב פרי: לי אין בעיה עם הארץ.

יעקב פרי: אני מבין את הבעיה ואני חושב שזה אמצעי זיהוי נחוץ.

<לאה ורון: השאלה השנייה זה למה צריך לקבל נתונים על עסקת אשראי קיימת?

<לאה ורון: כבר קיבלתי את המשכנתה, כבר קיבלתי את הכספים, למה - -

<שירלי אבנר: החוק מאפשר את זה, סעיף 26א(4).

<לאה ורון: זה טופס הסכמה.

יעקב פרי: גברתי, בבקשה.

<מירב אביטל מגן: אני מאיגוד הבנקים.

<מירב אביטל מגן: אני רוצה לראות איך אתם רואים את התיעוד של ההסכמה כי זה נראה מאד מסורבל פה למרות - -

יעקב פרי: מה?

<מירב אביטל מגן: זה נראה הליך מאד מסורבל.

<צוריאל תמם: נותן האשראי, מן הסתם יש לו תיק.

<צוריאל תמם: איך הוא שומר את זה?

<צוריאל תמם: בתוך התיק עם מסמכי ההלוואה וכן הלאה, יהיה לו גם את הטופס הלוואה הזה והוא ישמור עליו מכל משמר.

<מירב אביטל מגן: הסכמה שהיא און ליין?

<מירב אביטל מגן: אמרתם שיחה מוקלטת - -

<צוריאל תמם: בשיחה מוקלטת אמרנו שהוא ממלא את הטופס ושולח אותו מידית ללקוח.

<צוריאל תמם: אז את ההעתק של הטופס הוא חייב לשמור.

<צוריאל תמם: חייב להיות תיעוד חזק מאד להסכמת הלקוח.

יעקב פרי: טוב.

יעקב פרי: כן אדוני.

<בצלאל לבנה: אני מ"מימון ישיר".

<בצלאל לבנה: יש לי איזה שהוא קושי של הגדרת המועדים של הסכמת הלקוח.

<בצלאל לבנה: ניקח את הפסקה "עסקת אשראי חדשה" וכן הלאה.

<בצלאל לבנה: כתוב: הסכמתי זו תעמוד בתוקפה וכולי.

<בצלאל לבנה: אני חושב שצריך לקבוע פה גם ברירת מחדל למקרה והלקוח לא ימלא את התאריך הזה כי בדרך כלל, הלקוחות מדלגים על הסעיפים.

<בצלאל לבנה: אז אפשר לקבוע פה ברירת מחדל שהבקשה הזאת תעמוד למשך איזה שהוא זמן נתון או עד מועד שבו ייגמר תהליך הבדיקה או לא יודע – בכל מקרה, העובדה שיש כאן עניין של מילוי תאריך והלקוח לא ימלא, לא נוכל בכלל לבצע את הבדיקה הזאת.

<אביטל סומפולינסקי: בדיוק את הדבר הזה ביקשנו למנוע בחוק ולכן, ביקשנו בחוק הסכמה מפורשת גם לעניין הדבר הזה.

<אביטל סומפולינסקי: זאת אומרת, אם לא קיבלת ממנו תאריך אז זה לא נחשב הסכמה.

<אביטל סומפולינסקי: בשביל שתהיה לו החלטה מודעת, שלא תהיה החלטה אוטומטית של עד סיום העסקה אני לוקח עכשיו משכנתה וייקחו עלי מידע 25 שנה, לא, אולי אני רוצה רק לעשר שנים, שהוא ייתן החלטה מודעת לגבי משך ההסכמה, וכמובן ההתנהלות הפיננסית מולו תהיה בהתאם, ואתם תצטרכו להסביר לו מה המשמעות שהוא לא נותן את ההסכמה שלו עד סיום ההסכם.

<בצלאל לבנה: אני רק אומר לכם מהפרקטיקה – הרי זה לא שהטופס הזה ימולא על ידינו טלפונית.

<בצלאל לבנה: הוא צריך לשלוח את הטופס הזה, הוא צריך למלא אותו - -

<אביטל סומפולינסקי: למה?

<אביטל סומפולינסקי: יש פה אפשרות גם למילוי טלפוני.

<בצלאל לבנה: למלא את זה אתו טלפונית, לשלוח לו וכולי.

<בצלאל לבנה: אם זה אינטרנט, הוא צריך לקרוא את כל השדות האלה כשדות חובה, הלקוח לא יימלא וכדומה.

יעקב פרי: נכון, זה יקבע כשדות חובה.

<בצלאל לבנה: בסדר, אז אני אומר שאני לפחות הייתי נותן לדוגמה, אם הלקוח בא ואומר:

<בצלאל לבנה: אני מאשר לכם את זה להיום או משהו כזה, והבדיקה לא תיעשה ונצטרך לחזור עוד פעם ללקוח - - - אוטומטית שזה ישתול תאריך לעוד יומיים וכולי, אחרת זה לא פרקטי.

<אביטל סומפולינסקי: ברגע שהחוק קבע שצריך הסכמה מפורשת גם לעניין המועד, אי אפשר בתקנות לקבוע חזקה בעניין הזה, שאם הוא לא מילא אז כאילו רואים אותו כאילו הוא הסכים עד סיום העסקה.

<אביטל סומפולינסקי: ההנחה היתה בשלב - -

<בצלאל לבנה: אני זוכר כי העלינו את הבקשה הזאת אז.

<בצלאל לבנה: אני אומר לקבוע פה מה שנקרא תאריך ממשי של ברירת מחדל.

<בצלאל לבנה: למשל בבקשה – אם הוא לא ממלא, נגיד היום זה הראשון לחודש שזה אוטומטית ישתול את השלישי לחודש, שיהיה זמן לבדיקה הזאת.

<צוריאל תמם: השאלה אם רוצים לארגן שהלקוח אומר תאריך - -

<בצלאל לבנה: אם הוא ממלא תאריך, ודאי.

<בצלאל לבנה: אבל אם הוא לא מילא וקפץ הלאה וכדומה - או שתעשו את הכל שדות חובה אבל - -

יעקב פרי: חבר'ה, אני חושב שאנחנו קצת מגזימים.

יעקב פרי: זה אחד הטפסים הכי פשוטים שאני ראיתי מאז שאני רואה טפסים, וזה יהיה אפילו בערבית ואולי בשפות נוספות.

יעקב פרי: הוא ימלא.

יעקב פרי: דן אחר כך רן.

<דן חי: בסעיף 30א לשר יש אפשרות לקבוע שרק חלק מנתוני האשראי יימסרו.

<דן חי: זאת אומרת שלקוח יכול לבקש שלא כל הנתונים ימסרו אלא רק נתונים מסוימים.

<דן חי: לא ראיתי שזה בא לידי ביטוי בתקנות ובטח לא בטופס.

<אביטל סומפולינסקי: זה ביחס למאגר.

<אביטל סומפולינסקי: אני לא חושבת שזה נוגע - -

<דן חי: כתוב בדיוק, על גבי דוח אשראי.

<אביטל סומפולינסקי: מבנק ישראל.

<לירון מאוטנר: אפשר לבקש מבנק ישראל.

<לירון מאוטנר: זאת אומרת, אתה מראש מבקש - -

יעקב פרי: נתוני אשראי.

יעקב פרי: .. לא ימסרו לשם...

יעקב פרי: לפי הוראות סימן זה.

<לירון מאוטנר: זה בקשה מראש, שכשחברת האשראי תבקש מידע על אותו לקוח, אז בנק ישראל, מהמאגר שלו, לא יוציא מידע אודות נתונים שהלקוח ביקש שלא יועברו.

<דן חי: זה לא צריך לבוא לידי ביטוי בטופס?

יעקב פרי: לא.

<אביטל סומפולינסקי: אנחנו מטפלים בזה בכללי.

<רן מלמד: אני יודע שאני קצת נודניק אבל בכל זאת - -

יעקב פרי: לא קצת, הרבה.

יעקב פרי: ..

<רן מלמד: אני מבקש את עזרתכם, שתפנו אותי לסעיף המתאים בחוק שמדבר על כמה זמן יכולה לשכת האשראי, בקטע של ייעוץ ושירותים נוספים, להחזיק את המידע.

<רן מלמד: אני רוצה לדווח לכל האנשים שמקבלים עזרה מידית, אני רוצה לתת להם הסבר על הטופס הזה.

<רן מלמד: אני אשמח אם תוכלו להפנות אותי לסעיף הרלוונטי.

<רן מלמד: האם זה 49?

<רן מלמד: האם זה משהו אחר?

<שירלי אבנר: זה יותר מורכב מזה במובן הזה שנתוני אשראי שהיא מקבלת, לפי התקנות שעכשיו אנחנו עוברים עליהם, בתקנה 16 או 17, תלוי איזה נוסח אתה מחזיק בידיך, זה נקבע ל-30 ימים.

<שירלי אבנר: עם זאת, בגלל השירות שנותנת הלשכה, אם הלקוח מבקש גם או מסכים לכך שנתוני האשראי ישמרו לגביו לגבי כל התקופה או עד תאריך מסוים, אז היא כל פעם יכולה לקבל או כל תקופה מסוימת, בהתאם לבקשה של נותן האשראי, לקבל מהמאגר את - -

<רן מלמד: ולכן שירלי, אני חושב שלכתוב בטופס - -

<שירלי אבנר: זה הרבה יותר מורכב מזה כי כל פעם שהיא תקבל את הנתונים האלה, אם נותן האשראי ביקש את זה, היא תוכל להחזיק באותם נתונים 30 ימים - -

<רן מלמד: ולכן שירלי, אי אפשר לכתוב בטופס, להפנות את הלקוח לחוק בלי לתת לו הסבר שזה הסכמה מתמשכת, הסכמה מתחדשת.

<רן מלמד: אתם מטעים פה את כל הלקוחות בהקשר הזה.

<רן מלמד: סעיף 49, אם אני קורא אותו נכון ואולי אני לא קורא אותו נכון, מדבר על זה שישי תקופה מזערית ויש לא יותר מהתקופה שקבע השר.

<רן מלמד: אז אני מבין שהתקופה שקבע השר זה 30 יום, נכון?

<רן מלמד: והתקופה המזערית, אני לא יודע מהי.

יעקב פרי: 30 יום.

<רן מלמד: אבל זו תקופה של 30 יום שהיא מתחדשת.

<שירלי אבנר: נכון.

<רן מלמד: צריך לכתוב בטופס למטה, באותו סעיף שדיברתי עליו, שהתקופה מתחדשת ולא לשלוח את הלקוח לחפש בהוראות החוק.

<שירלי אבנר: אבל זו המשמעות של לקבל נתונים עד תאריך מסוים או עד סיום העסקה.

<שירלי אבנר: אם אנחנו נתחיל להעמיס על הלקוח את הנתונים האלה, הוא לא יבין את זה.

<רן מלמד: שירלי, מה שלי חשוב זה דבר אחד, בסדר?

<רן מלמד: זה לא משנה לי אם העסקה היא ל-60 חודש.

<רן מלמד: מה שלי חשוב, שביום ה-61, שהסתיימה העסקה, הלשכה לא יכולה לעשות שימוש במידע, וזה לא כתוב.

<אביטל סומפולינסקי: זה החוק.

<שירלי אבנר: זה החוק אומר.

<רן מלמד: אני מנסה להסביר לך שזה לא משנה אם החוק אומר, את צריכה להסביר את זה ללקוח ולא לשלוח אותו לחפש בספרי החוק.

יעקב פרי: שירלי, אם אנחנו נכתוב:

יעקב פרי: הסכמתי זו תעמוד בתוקפה עד תאריך - -

<רן מלמד: מאה אחוז.

יעקב פרי: - - ונכתוב בסוגריים עד חודש ימים – זה הרי 30 יום, נכון?

<רן מלמד: לא, זה הרי מתחדש עם העסקה.

<שירלי אבנר: סליחה, יש הבדל בין ההסכמה של הלקוח לכך שימסרו לגביו נתונים כל התקופה לבין התקנה שמופיעה כאן בהסמכה של השר, לפי סעיף 49, לגבי כמה זמן רשאית הלשכה לשמור נתונים שהיא שלפה.

<שירלי אבנר: זה אחרת לגמרי, זה לא 30 ימים.

<שירלי אבנר: ההסכמה היא לא ל-30 ימים.

<שירלי אבנר: ההסכמה יכולה להיות גם ל-20 שנה.

<אביטל סומפולינסקי: זה שני נושאים שונים.

<אביטל סומפולינסקי: אם אתה לוקח משכנתה, ואתה לקחת על ברירת המחדל שלכל אורך חיי המשכנתה, לשכת האשראי או נותן האשראי יוכל לקבל בפוש נתונים.

<אביטל סומפולינסקי: אז הוא קיבל בפוש בפעם הראשונה, את הדבר הזה הוא יכול לשמור עד 30 יום במקסימום.

<אביטל סומפולינסקי: הוא קיבל פוש בפעם השנייה, זאת המשמעות של המשפט: הסכמתי זו תעמוד בתוקפה עד...

<אביטל סומפולינסקי: לכל אורך ההסכמה שלי - -

יעקב פרי: אבל מאיפה הלקוח יודע את זה?

<רן מלמד: זה מה שאני אומר, הוא לא יודע.

<רן מלמד: אתם לא מסבירים לו את זה.

<רן מלמד: מה הפחד להסביר?

<רן מלמד: ממה אתם מפחדים כל כך?

<רן מלמד: אתם עושים פה את ההטעיה הכי גדולה שיכולה להיות.

<אביטל סומפולינסקי: כשאתה כותב בטופס - קודם כל, זה ברור שאת הניואנסים של כל הדבר הזה, צריך להבין את חוק נתוני אשראי אבל אני באמת מנסה להבין, ואולי תביא איזו הצעה לפישוט אבל כשכתוב: אני נותן בזאת את הסכמתי לכך שנתוני אשראי לגבי הכלולים במאגר יימסרו ללשכת האשראי לשם עריכת דוח אשראי למשך 25 שנה, האם לא ברור שב-25 שנה הזה ימשיכו להעביר עליך מידע?

<רן מלמד: אז אני רוצה שתכתבי:

<רן מלמד: נתוני האשראי האמורים יוכלו לשמש כל עוד העסקה עליה אותה אישרתי עומדת בתוקפה.

<רן מלמד: מה כל כך מסובך לכתוב את זה?

<אביטל סומפולינסקי: בגלל שיכול להיות שההסכמה שלך היא לא כל עוד העסקה בתוקפה אלא אנחנו נתנו לך בחוק אפשרות לתקופה קצרה יותר.

<רן מלמד: אז תכתבי את זה.

<רן מלמד: זה המידע - -

יעקב פרי: מה תכתבי, מה?

יעקב פרי: איך אנחנו מכסים את כל האפשרויות?

<רן מלמד: אדוני, אם אתה תיתן לי 24 שעות ולא תאשר כרגע את הטופס, אז אני אביא לך טופס שכולל לך את כל הנתונים האלה, כולל הסבר פשוט, ברור בערבית, באנגלית ובצרפתית.

<צוריאל תמם: שים לב שהטופס הוא רק לאקט המסירה.

<צוריאל תמם: כל שאר הדברים הם קבועים בחוק - -

<רן מלמד: לא, אבל זה הבסיס שעליו אתה מבקש את הלקוח להתחייב.

<צוריאל תמם: אתה מאשר עכשיו שהמידע עליך עובר ללשכה.

<צוריאל תמם: זה מה שאתה צריך - -

<רן מלמד: לא, סליחה.

<רן מלמד: אני יודע איך אנשי המכירות יעבדו.

<רן מלמד: צורי, אני יודע איך אנשי המכירות יעבדו: מה שיהיה חשוב להם זה החלק העליון.

<רן מלמד: החלק התחתון של שים לב יעניין אותם כשלג דאשתקד.

<רן מלמד: זה לא יעניין אותם והם יעבירו אותו בלי הסבר.

<רן מלמד: אז נכון שיהיו שלושה ורבע לקוחות שיתעקשו להבין מה קורה ואולי הם גם יתקשרו בתלונה לחזי כאלו ויתלוננו.

<רן מלמד: אני מדבר על רוב האחרים.

<יואל בן אור: אפשר להציע הצעה פרקטית?

<יואל בן אור: העקרונות נראה לי מוסכמים על כולם, ולכולנו יש מטרה לפשט כמה שיותר ולהעביר מצד שני.

<יואל בן אור: אני מציע שנצביע, וככל שרן או מישהו אחר יעביר נוסחים ליועצת המשפטית של הוועדה שימצאו חן בעיניה, שתטמיע אותם.

<יואל בן אור: אין לנו התנגדות לכל - -

יעקב פרי: צריך להביא הצעה פרקטית.

יעקב פרי: להצביע אני יכול - -

<יואל בן אור: לא, ההצעה היא שאפשר להעביר את ההצעות נוסח לעקרונות, וככל שיש נוסח שהוא יותר מוצלח או יותר בהיר, אין לנו בעיה.

יעקב פרי: אני לא יכול להצביע ואחר כך לשנות את הנוסח.

<יואל בן אור: לא לשנות את הנוסח, אנחנו מסכימים על העקרונות.

<יואל בן אור: שהלקוחות יבינו יותר טוב על מה מדובר.

<יואל בן אור: לדעתי זה רק עניין של ניסוחים, אין כאן איזו שהיא מחלוקת.

<אביטל סומפולינסקי: התיקון הוא ברמת נוסח אבל אני - -

<לירון מאוטנר: אנחנו לא מתנגדים להכניס עכשיו - אנחנו מציעים בשים לב שרן דיבר עליו: נתוני האשראי האמורים יכולים לשמש את לשכת האשראי גם למתן שירותים לנותן אשראי, לרבות דירוג אשראי הייעוץ לתקופת ההסכמה.

יעקב פרי: לתקופת ההסכמה?

יעקב פרי: לי אין התנגדות.

יעקב פרי: השאלה אם זה מכסה.

<לירון מאוטנר: רן, נראה לי שזה נותן מענה.

<רן מלמד: את יכולה לחזור?

<לירון מאוטנר: פשוט בסיפא של השים לב - -

יעקב פרי: היא אומרת: למטה, אחרי שים לב, לרבות דירוג אשראי לתקופת ההסכמה.

<רן מלמד: אוקי.

<רן מלמד: אני כתבתי: עד למועד גמר העסקה או עד שתבקש לקצר תקופה זו כאמור בחוק, ואל תשאלו אותי אם אני מפנה אותו עוד פעם לחוק.

<שירלי אבנר: יש את התאריך.

<שירלי אבנר: ואם הוא קובע תאריך מוקדם יותר?

<שירלי אבנר: אתה נותן את ההסכמה - -

<רן מלמד: אין בעיה, אני מוכן ללכת על זה.

יעקב פרי: תקופת ההסכמה נראה לי סביר.

יעקב פרי: גברתי, בקצרה.

<מירב אביטל מגן: צריך להיות טופס יותר כללי גם לתקופה יותר כללית כי הבנקים עובדים כל הזמן עם לקוחות, כל הזמן יש עסקאות אז זה לא יתכן, זה פשוט מאד מעיק ומסרבל אם על כל דבר קטן יהיו צריכים עוד פעם למלא את הטופס.

<מירב אביטל מגן: אז צריך איזה שהוא טופס יותר כללי.

<מירב אביטל מגן: חשבתם על טופס הסכמה שהוא יותר כללי?

<צוריאל תמם: הבנק עובד עם הלקוח שלו כל הזמן אבל יש נקודות שבהן הוא ירצה לגשת למאגר.

<צוריאל תמם: אז באותן נקודות שהוא יאשר הלוואה, יאשר מסגרת אשראי, יאשר משכנתה.

<צוריאל תמם: זה לא כל יום מאשרים ללקוח.

<צוריאל תמם: באותן נקודות הוא יחתים את הלקוח על הטופס בקשה וייגש - - -

יעקב פרי: אני מניח שפעם קיבלת - -

<מירב אביטל מגן: אבל הטופס הזה הוא מאד מוגבל.

<מירב אביטל מגן: אולי אפשר שיהיה עוד טופס.

<צוריאל תמם: הטופס הזה מוגבל להליך של קבלת הלוואה.

<צוריאל תמם: הלקוח רוצה הלוואה, הבנק רוצה לאשר לו, הוא רוצה לגשת למאגר, הוא מחתים את הלקוח על הבקשה.

<צוריאל תמם: לאורך חיי הלקוח, בשנה יש פעם, פעמיים, שלוש.

<צוריאל תמם: זהו.

יעקב פרי: לא נורא.

יעקב פרי: זו לא מטלה כזאת גדולה.

יעקב פרי: רבותי, אנחנו ממשיכים.

<לירון מאוטנר: לטופס 2?

יעקב פרי: אושר.

יעקב פרי: עוד מעט נאשר את זה לתקופת ההסכמה למטה.

<אביטל סומפולינסקי: אז כרגע הוסף לתקופת ההסכמה וגם ידוע לי שנתוני האשראי שימסרו כוללים נתונים בדבר...

יעקב פרי: הלאה.

<לירון מאוטנר: "טופס 2 טופס הסכמת אפוטרופוס או מיופה כח מתמשך בשם הלקוח למסירת נתוני אשראי לגבי הלקוח לנותן האשראי לפי תקנה 5 לתקנות נתוני אשראי, התשע"ו - 2016:

<לירון מאוטנר: פרטי הלקוח: שם: _________ מספר ת"ז ______/ מספר דרכון: _______ ארץ הנפקת הדרכון:

<לירון מאוטנר: __________ כתובת: _______________ פרטי נותן ההסכמה: שם: _________ מספר ת"ז ______/ מספר דרכון: _______ ארץ הנפקת הדרכון: __________ כתובת: _______________ מצהיר בזאת כי _________ (הלקוח) אינו יכול לתת בעצמו את הסכמתו, ולפיכך מתוקף סמכותי כאפוטרופוס/כמיופה כוח של הלקוח אני נותן בזאת את הסכמתי בשמו שנתוני האשראי של הלקוח הכלולים במאגר יימסרו ללשכת אשראי לשם עריכת דוח אשראי שיימסר ל___________ (שם נותן האשראי), לשם התקשרות בעסקת אשראי או לשם הבטחת קיום העסקה, כמפורט להלן.

<לירון מאוטנר: עסקת אשראי חדשה (ניתן למלא יותר מערך אחד):  מסגרת עובר ושב  מסגרת אשראי מתחדשת  קו אשראי  הלוואה _________  משכנתה  ערבות הסכמתי זו תעמוד בתוקפה עד תאריך _________/ ואם העסקה תצא לפועל עד ______ ולא יאוחר ממועד סיום עסקת האשראי (יש למחוק את המיותר).

<לירון מאוטנר: עסקת אשראי קיימת: מספר העסקה אצל נותן האשראי _____________ הסכמתי זו תעמוד בתוקפה עד תאריך _________ולא יאוחר ממועד סיום עסקת האשראי" ואני מוחקת את המילים: (יש למחוק את המיותר).

<לירון מאוטנר: "שים לב: נתוני האשראי האמורים יוכלו לשמש את לשכת האשראי גם למתן שירותים לנותן האשראי, לרבות דירוג אשראי או ייעוץ לתקופת ההסכמה.

<לירון מאוטנר: מסירת המידע תלויה בהסכמתך, ואין אתה חייב לתת הסכמתך.

<לירון מאוטנר: _____ __________ תאריך חתימת הלקוח * להצהרה זו יהיה תוקף רק אם צורף לה העתק מתעודת הזהות/הדרכון של הלקוח וכן: -- במקרה שאפוטרופוס של הלקוח נותן את ההסכמה - יצורפו המסמכים המעידים כי מונה לאפוטרופוס של הלקוח כדין והמפרטים מהן סמכויותיו מכוח מינוי זה; במקרה שמיופה כוח לפי חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב- 1962, נותן את ההסכמה – יצורף העתק מייפוי הכוח המתמשך שנערך לפי סעיף 32יג לחוק האמור, אישור הפקדה של האפוטרופוס הכללי לפי סעיף 32יז לחוק, ואישור על קבלת הודעה על כניסתו לתוקף לפי סעיף 32יט לחוק האמור והצהרה של מיופה הכוח כי ייפוי הכוח בתוקף.

<לירון מאוטנר: "

יעקב פרי: הערות?

<אביטל סומפולינסקי: אם אנחנו הוספנו את ההערה שידוע לי שתנאי האשראי כוללים אז צריך להוסיף את זה גם פה.

יעקב פרי: כל מה שהוספנו שם, תוסיפו גם לסעיף הזה ואז, לפי דעתי, אפשר ללכת לייפוי כוח.

<לירון מאוטנר: רגע, לא סיימנו להקריא את הסעיפים הקטנים.

יעקב פרי: נכון, לפני זה.

<לירון מאוטנר: "(3) נותן האשראי שמבקש לקבל את הסכמת הלקוח שלא במעמד הזיהוי, יוודא עם הלקוח כי הלקוח מילא את טופס ההסכמה שבתוספת השנייה, על בסיס פרטי קשר שנמסרו במעמד הזיהוי; (4) נותן האשראי יתעד את הסכמת הלקוח בכתב, לרבות בטופס הסכמה מקוון, או בהקלטה, אם ההסכמה נמסרה בשיחה טלפונית או היוועדות חזותית; מסמך או הקלטה כאמור ישמרו לתקופה של שבע שנים ממועד פקיעת תוקף הסכמת הלקוח; (5) נותן האשראי יצהיר במסגרת הבקשה לקבלת נתוני האשראי כי בוצע זיהוי של הלקוח והתקבלה הסכמתו כנדרש וכי הסכמת הלקוח ניתנה לצורך ביצוע עסקת אשראי מסוימת; (6) מונה ללקוח אפוטרופוס, האפוטרופוס יציג לנותן האשראי צו מינוי אפוטרופוס לענייני רכוש או לעניינים מסוימים הכוללים את הסמכות לקחת אשראי או לתת הסכמתו למסירת נתוני אשראי בשם הלקוח לפי החוק ; (7) מונה ללקוח מיופה כוח מתמשך, כהגדרתו בסעיף 32ב בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, האפוטרופוס יציג לנותן האשראי את הפרטים הבאים: (א) ייפוי כוח מתמשך לפעול בענייני רכוש או בעניינים הכוללים את הסמכות לפעול בנוגע לקבלת אשראי לפי חוק נתוני אשראי; (ב) אישור הפקדה של ייפוי הכוח המתמשך אצל האפוטרופוס הכללי לפי סעיף 32יז לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות; (ג) אישור על קבלת הודעה על כניסתו לתוקף של ייפוי הכוח המתמשך לפי סעיף 32יט לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות; (ד) הצהרה של מיופה הכוח כי ייפוי הכוח בתוקף.

<לירון מאוטנר: "

יעקב פרי: הערות?

יעקב פרי: אין.

יעקב פרי: ימות המשיח.

יעקב פרי: תמשיכי.

<לירון מאוטנר: אתה מצביע על הסעיף?

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: תקריאי רק על מה נצביע.

<אביטל סומפולינסקי: על סעיף (5) והתוספת השנייה שכוללת את שני הטפסים.

יעקב פרי: מי בעד?

יעקב פרי: בעד – 2

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: אושר.

יעקב פרי: אין נמנעים ואין מתנגדים.

יעקב פרי: הם צריכים לחזור עם תשובה לגבי השפות.

יעקב פרי: פרק ה.

<בצלאל לבנה: אדוני, לא ברור לי, אתה מצביע עכשיו על כל סעיף (5)?

יעקב פרי: כן.

<בצלאל לבנה: אז אם ברשותך אני יכול להעיר הערה, אני הגעתי באיחור.

<בצלאל לבנה: אני מתייחס לסעיף הזיהוי – 5(1) (ג), בנושא של זיהוי טלפוני בכלל או מקוון לפרטים מזהים שלו הנמצאים במאגר מסוים שקבע הממונה לפי סעיף 68 לחוק.

<בצלאל לבנה: אנחנו ניהלנו איזה שהוא דיאלוג עם בנק ישראל וגם עם הגורמים האחרים שנוגעים בעניין כדי להבין למה הכוונה.

<בצלאל לבנה: מסתמן פתרון שהוא לדעתנו הגיוני ומתקבל על הדעת, שדומה מאד לתהליך הזיהוי שנעשה במסגרת המסלקה הפנסיונית וזה הלקוח ייתן את פרטי כרטיס האשראי שלו ויעשו עסקה שאנחנו, בז'רגון, נקראת J5, עסקה בסכום אפס לצורך הדיון, וזה בסדר.

<בצלאל לבנה: התהליך הזה נראה לנו מאד הגיוני.

<בצלאל לבנה: יש לנו רק שתי בעיות קטנות עם העניין הזה: 1.

<בצלאל לבנה: הבדיקה של הדבר הזה.

<בצלאל לבנה: תהליך הזיהוי הזה נעשה מול חברות כרטיסי אשראי.

<בצלאל לבנה: חברות כרטיסי האשראי יש להם גם פעם אחת כובע כגורמים מזהים על פי - - - ומצד שני, הן גם נותנות אשראי.

<בצלאל לבנה: ואז, מה שאנחנו חוששים זה מהדבר הבא- א.

<בצלאל לבנה: שהן ינסו לחסום או ליצור מגבלות.

<בצלאל לבנה: למשל מה יכולה להיות מגבלה?

<בצלאל לבנה: שיבקשו מנותן אשראי שאיננו הן איזה מחיר בלתי סביר בשביל השירות הזה.

<בצלאל לבנה: אני אתן לך דוגמה: נגיד שיבקשו 10 שקלים.

<בצלאל לבנה: אנחנו בחודש נתון, יש לנו בסביבות 70,000 בקשות.

<בצלאל לבנה: אני לא מדבר על הצעות, אני מדבר על פניות של לקוחות.

<בצלאל לבנה: תאר לך שאני צריך לשלם 700,000 שקל או 600,000 שקל בחודש רק בשביל הפנייה הזאת לגבי הזיהוי.

<בצלאל לבנה: זו בעיה אחת.

<בצלאל לבנה: אז אני מציע פה לנסות לדבר על איזה שהוא פיקוח על המחיר הזה או שהמחיר יהיה אפס.

<בצלאל לבנה: בחברות כרטיסי האשראי, בינן לבין עצמן, כנותנות אשראי, הן גם מקיימות סוג כזה של בדיקה והן לא לוקחות כסף אחת מהשנייה.

<בצלאל לבנה: הדבר השני שאני מוטרד זה שבעצם יגיע אליהם מידע על בקשות אשראי שהגיעו אלי.

<בצלאל לבנה: אז אני אומר שאת שני הדברים האלה, צריך למצוא איזה שהוא מנגנון – פעם אחת פיקוח, ופעם אחת אולי אמירה שאומרת שאסור לעשות שימוש במידע הזה שלא לאותו צורך שפנו אליהם.

יעקב פרי: מה תגובתכם?

<לירון מאוטנר: אני אתייחס לנושא של השימוש במידע: למיטב ידיעתי, חוק הגנת הפרטיות אומר את זה, שכשמגיע אליו מידע, הוא יכול לעשות את השימוש במטרה שלשמה נמסר לו המידע.

<לירון מאוטנר: הוא לא יכול לעשות שימושים נוספים.

<לירון מאוטנר: מבחינתנו זה לא יהיה עמידה בהוראות הדין.

<לירון מאוטנר: לכן, אנחנו לא חושבים שצריך פה איזו הוראה - -

<בצלאל לבנה: את אומרת במפורש שזה מוגן במקומות אחרים חד משמעית?

<לירון מאוטנר: בעיני כן.

<לירון מאוטנר: אם לקוח נתן את הסכמתו, נתן לך בזה שהוא נתן לך להעביר את הזיהוי עליו, הוא מבחינתו הסכים שהמידע לאותו סולק מולך.

<בצלאל לבנה: אני צריך לפנות לאיזה צד שלישי שאין לי הסכם אתו כי אני פונה לסולק שפונה למנפיק, שזה לא הוא.

<לירון מאוטנר: כן אבל הסולק קיבל מידע מלקוח - -

<בצלאל לבנה: אני התקשרתי עם סולק, ואני יכול לסגור בהסכם שלי עם הסולק שאסור לו לעשות שימוש במידע אבל הסולק הוא לא זה שנותן לי את המידע.

<בצלאל לבנה: הוא פונה למנפיק לביצוע העסקה, שזה צד שלישי או צד רביעי, ואתו אין לי הסכם אז הוא יכול לעשות שימוש במידע כי הוא אומר: קיבלתי בקשה בסכום אפס, והוא מקבל הרבה עסקאות - -

<לירון מאוטנר: אבל זה פרטים מסוימים על לקוח.

<לירון מאוטנר: זה ניתן לו לצורך שימוש מסוים, הוא לא יכול לעשות בזה שימושים נוספים.

<בצלאל לבנה: אבל אין לו הסכם עם הסולק שזה ניתן לו לצורך שימוש מסוים למנפיק.

<לירון מאוטנר: אבל זה ניתן גם לצורך זיהוי.

<לירון מאוטנר: זה לא עניין הסכמי בין הסולק לבין המנפיק.

<לירון מאוטנר: זה ניתן גם לצורך זיהוי.

<בצלאל לבנה: איך הוא יודע?

<בצלאל לבנה: הוא קיבל עסקה בסכום אפס.

<בצלאל לבנה: איך הוא יודע מה...

<בצלאל לבנה: אני רוצה שהעסקה הזאת תהיה מסומנת באופן ברור שזאת עסקה לצרכי זיהוי.

<בצלאל לבנה: הוא מקבל גם מבתי עסק אחרים עסקאות J5.

<בצלאל לבנה: בתחנות דלק וכדומה עושים J5 על עסקה לפני - -

יעקב פרי: תקרא לזה עסקה לצרכי זיהוי.

<בצלאל לבנה: אז צריך לסמן אותה, שהמנפיק ידע שהוא קיבל עסקה לצרכי זיהוי לקוח ואסור לו לעשות שימוש במידע הזה.

<בצלאל לבנה: היום הוא עושה שימושים ב-J5 לכל מיני ניתוחים וכדומה, כי אין לו שום מגבלה, למנפיק, לעשות את זה.

<בצלאל לבנה: הוא מקבל איזו עסקה, J5, מגורם כמוני.

<בצלאל לבנה: הוא לא יודע מה התכלית שלה.

<שירלי אבנר: יש מגבלה בחוק.

<שירלי אבנר: זה שיש גורמים מסוימים שבוחרים לעשות כראות עיניהם ולהפר את החוק, זה דבר אחד.

<בצלאל לבנה: הוא לא מפר את החוק - -

<שירלי אבנר: השימושים נקבעו במסגרת של חוק הגנת - -

<בצלאל לבנה: שירלי, אני מבין.

<בצלאל לבנה: איך מנפיק ידע שהעסקה שהגיעה אליו, עסקה בסכום אפס, תכליתה זיהוי לקוח ולא עסקה שנעשתה בתחנת דלק?

יעקב פרי: סליחה, אני חושב שהסוגיה שהועלתה פה מחייבת איזו שהיא חשיבה.

יעקב פרי: צריך לחשוב.

<צוריאל תמם: אחת מהשתיים: אם התשובה שהמשפטנים נותנים שהעסק מכוסה בחוק הקיים לא מספיקה - אם זה לא מספיק, החוק יצר פה מסגרת של בקרה פנימית והוא שם בראשה את הממונה.

<צוריאל תמם: לממונה יש סמכות או יש לו אחריות כוללת לוודא שכל המערכת הזאת של - - - עובדת בצורה הוגנת ועל פי החוק וכן הלאה.

<צוריאל תמם: אז יש שתי חלופות לדעתי: 1.

<צוריאל תמם: זה נכנס בתוך האחריות הכוללת של הממונה, ואם הממונה לא יתפקד אז תמיד אפשר להתלונן לממונה או שאם זה אפשר, להוסיף איזה חצי משפט בתקנה, שהממונה - -

<בצלאל לבנה: אני מציע משהו פרקטי, אני לא יודע אם צריך לכתוב אותו: אפשר לסמן עסקאות.

<בצלאל לבנה: אם עסקת זיהוי תהיה עסקה מסומנת שאיננה עסקת כרטיס אשראי רגילה - -

יעקב פרי: אני חשבתי שזה הכי נכון.

<בצלאל לבנה: - - היא תהיה מסומנת כעסקת זיהוי, אז אסור יהיה לעשות שימוש בעסקאות האלה.

<בצלאל לבנה: אפשר לעשות את זה, זה לא בעיה.

<בצלאל לבנה: אפשר לתת לעסקה קוד.

יעקב פרי: תבדקו את זה.

<צוריאל תמם: השאלה אם אדוני רוצה להכניס תהליכים כל כך טכניים לתקנות או להגיד לממונה: אתה אחראי על זה, ועכשיו יכול להיות שזאת הצעה טובה, יכול להיות שיש הצעה טובה אחרת.

יעקב פרי: תבדקו.

<שירלי אבנר: אנחנו גם מנסים עכשיו לקבוע הוראות לגבי תהליכים שעוד לא קיימים במובן הזה שאם יש כבר זיהוי כזה - אתה ציינת בעצמך שהזיהוי היום קיים לפי המסלקה הפנסיונית.

<שירלי אבנר: כלומר, יכול להיות שיש איזה שהם קודים שקיימים כבר בשטח כדי לעשות את זה.

<שירלי אבנר: כמובן נבדוק.

יעקב פרי: תבדקו את זה.

<שירלי אבנר: אנחנו כמובן נבדוק את זה אבל זה לא לכאן.

<בצלאל לבנה: חברות כרטיסי האשראי לא מתחרות של המסלקה הפנסיונית.

<בצלאל לבנה: הן מתחרות של נותני אשראי חוץ-בנקאיים.

<שירלי אבנר: זו לא התקנה הזאת.

יעקב פרי: שירלי, במקום שנקיים את הדיון פה, הסוגיה - -

<צוריאל תמם: את זה אנחנו יודעים.

<צוריאל תמם: השאלה אם לבדוק אם אפשר עכשיו לסמן עסקאות כאלה?

<צוריאל תמם: אפשר, אני לא יודע.

יעקב פרי: למה להשחית את זמנכם וזמננו?

יעקב פרי: הועלו פה שתי בעיות – העניין של האם אפשר לסמן עסקה שקוראים לה "עסקה ללא זיהוי", והאם אפשר לפטור אותה מכסף, זאת אומרת שתהיה עסקה חינמית?

יעקב פרי: השאלה השנייה שהועלתה זה הנושא של למנוע ממי שלא בתוך ההסכם לקבל מהמעבר הזה "ליד", על מנת להוציא עכשיו.

יעקב פרי: בבעיה השנייה, אני חושב שהממונה יכול אולי לתת עליה תשובה.

יעקב פרי: צריך לבדוק את זה.

יעקב פרי: לגבי השאלה הראשונה, תבדקו אם זה אפשרי או לא.

<אביטל סומפולינסקי: - - - השליטה של הממונה על גופים שהם לא נותני האשראי ומקורות מידע.

<אביטל סומפולינסקי: ..

<אביטל סומפולינסקי: אני לא יודעת.

יעקב פרי: בדיוק, למרות שלפי דעתי על הסעיף הזה הצבענו אז אני בהחלט מוכן לקבל עדין תשובה, ואם אפשר יהיה לשנות – נשנה.

יעקב פרי: הלאה.

<בצלאל לבנה: תודה.

יעקב פרי: יש לנו 20 רגע, ומטב הדברים אנחנו לא נדון על הנושא של הכללים אז בואו ננסה לרוץ.

<לירון מאוטנר: אני קוראת מהר ככל יכולתי.

<לירון מאוטנר: "פרק ה: ייפוי כוח בתמורה ייפוי כוח בתמורה 6.

<לירון מאוטנר: ייפוי כוח בתמורה יהיה ייפוי כוח לקבלת דוח ריכוז נתונים רגיל לשם ייעוץ פיננסי בתחום האשראי.

<לירון מאוטנר: ייפוי כוח חד פעמי או מתמשך 7.

<לירון מאוטנר: ייפוי כוח לפי פרק זה יכול להיות חד פעמי או לתקופה ובלבד שהתקופה לא תעלה על שלוש שנים, כפי שקבע הלקוח.

<לירון מאוטנר: ייפוי כוח בכתב 8.

<לירון מאוטנר: ייפוי כוח לפי פרק זה יהיה בכתב, לרבות באמצעים מקוונים, באמצעות טופס ייפוי הכוח ערוך לפי הנוסח שבתוספת השלישית.

<לירון מאוטנר: הצהרת מיופה כח בתמורה 9.

<לירון מאוטנר: מיופה כח בתמורה יעמיד לעיונו של הלקוח התחייבות בדבר עמידתו בחוק נתוני אשראי.

<לירון מאוטנר: הוכחת קיומם של תנאים להעברת דוח ריכוז נתונים רגיל למיופה כוח בתמורה 10.

<לירון מאוטנר: אופן הוכחת קיומם של תנאים להעברת דוח ריכוז נתונים רגיל למיופה כוח בתמורה לפי סעיף 42(ב) לחוק: (1) לשכת אשראי תעביר דוח ריכוז נתונים רגיל למיופה הכוח בתמורה לאחר שזיהתה אותו באמצעי הזיהוי המפורטים בתקנה 5(1) או באמצעות קוד זיהוי אישי שנתן הממונה או לשכת האשראי למיופה הכוח בתמורה; (2) לשכת האשראי וידאה כי מיופה הכוח בתמורה רשום במרשם מיופי כוח בתמורה ולפי המרשם לא הוגבלה או נאסרה פעולתו; (3) מיופה הכוח בתמורה הצהיר בפני לשכת האשראי כי הלקוח ייפה את כוחו, וייפוי הכוח נמצא ברשותו.

<לירון מאוטנר: (4) לשכת האשראי הצהירה בפני בנק ישראל כי זיהתה את מיופה הכוח בתמורה והתקיימו יתר התנאים הקבועים בתקנה זו.

<לירון מאוטנר: תקופת החזקת נתוני אשראי בידי מיופה כוח בתמורה 11.

<לירון מאוטנר: (א) מיופה כוח בתמורה יחזיק בדוח ריכוז נתונים רגיל לגבי לקוח לתקופה שאינה עולה על 60 ימים מיום הפקת הדוח או עד למועד שבו הסתיימה תקופת ההסכם למתן השירות עם הלקוח, לפי המוקדם ביניהם; אין באמור כדי לגרוע מאפשרותו של מיופה הכוח בתמורה לקבל דוח ריכוז נתונים רגיל לגבי לקוח, מעודכן, לפי תקופת ההתקשרות הקבועה בייפוי הכוח.

<לירון מאוטנר: (ב) בחלוף המועד כאמור בתקנת משנה (א), מיופה הכוח בתמורה ימחק את דוח ריכוז הנתונים הרגיל לגבי הלקוח, כך שלא ניתן יהיה לאחזר את הנתונים.

<לירון מאוטנר: "

יעקב פרי: הערות?

<רן גזית: ההערה הראשונה שאני חוזר עליה כבר פעם שניה זה שאין מנגנון ללקוח לקבל בעצמו שלא באמצעות מיופה הכוח.

<שירלי אבנר: זה לא כאן.

<אביטל סומפולינסקי: יש מנגנון בחוק שאתה פונה לבנק ישראל לבקש טופס - -

<שירלי אבנר: אין הסמכה לשר בחוק לקבוע את המנגנון של קבלת הדוח מבנק ישראל.

<שירלי אבנר: זה מתלבש על סעיפי ההסמכה בחוק.

<רן גזית: רק אמרתי שהטכנולוגיה לא קיימת.

<רן גזית: לגבי תקנה 9 – העברת נתונים – שתהיה אפשרות להעברת נתונים מקוונת.

<רן גזית: זאת אומרת, שיהיה ברור שהממונה יכול לקבוע פרוטוקול - -

יעקב פרי: איפה?

יעקב פרי: בהצהרת מיופה הכוח?

<רן גזית: מה שהיום 10, שלממונה תהיה סמכות לקבוע פרוטוקולים של העברות מקוונות, העברות אלקטרוניות.

יעקב פרי: אפשר, לא?

<צוריאל תמם: יש לו סמכות - -

<שירלי אבנר: זה מכוח החוק.

<רן גזית: הדבר השלישי זה לגבי ה-60 יום בתקנה 11 – מן הסתם, לשכות האשראי יחייבו בעלות עבור קבלת הנתונים.

<רן גזית: השאלה היא האם 60 יום - ובסופו של דבר ישורשר עלויות אחורה ללקוח הסופי - -

יעקב פרי: בגלל אורך הזמן?

<רן גזית: בגלל שזה קצר מדי.

יעקב פרי: קצר או ארוך?

<רן גזית: לדעתי קצר מדי.

יעקב פרי: אוקי.

יעקב פרי: עוד מעט תענו על הכל ביחד.

<רן מלמד: לגבי סעיף 7 – אני חושב ששלוש שנים זה הרבה יותר מדי.

<רן מלמד: אני חשוב שהתקופה צריכה להיות שנה, ואם רוצים לחדש אותה כל שנה.

יעקב פרי: אוקי.

יעקב פרי: אז עניתם על מקוון, 60 יום והתקופה של השלוש שנים.

<לירון מאוטנר: לגבי ה-60 יום, אנחנו חשבנו שזה הזמן שסביר להשאיר את הדוח מבחינת העדכניות שלו בידי מיפה הכוח בתמורה, שאחרי תקופה של 60 יום יש כבר עניין של חוסר עדכניות במידע.

יעקב פרי: אבל הטענה היתה שיכול להיות שזה קצר מדי ואולי צריך להאריך את זה.

<צוריאל תמם: עוד פעם, זו שאלה של מידתיות.

<צוריאל תמם: מצד אחד, אתה רוצה שהמיופה כוח, לכאורה, לא ישמור את המידע אצלו יתר על המידה כי הוא לא שלו.

<צוריאל תמם: מצד שני, אתה רוצה להשאיר זמן לתת ייעוץ סביר.

<צוריאל תמם: כמה זמן לוקח לתת שירותי ייעוץ?

<צוריאל תמם: 60 יום זה נראה לנו מאד מספיק זמן לקבל את הנתונים, לנתח אותם ולשבת עם הלקוח פעם, פעמיים שלוש.

יעקב פרי: טוב, 60 יום אפשר לחיות.

יעקב פרי: והנושא של שלוש שנים בסעיף 7?

<לירון מאוטנר: אנחנו חשבנו שזה יכול - -

<רן מלמד: את יכולה להסביר לי למה חשבתם על שלוש שנים?

<רן מלמד: מעניין אותי לדעת את הרציונל.

<לירון מאוטנר: אנחנו בכלל לא קבענו תקופות.

<לירון מאוטנר: אנחנו קבענו שזה יכול להיות מתמשך או חד-פעמי.

<לירון מאוטנר: כן קיבלנו את ההערה שביקשו שזה כן יהיה מוגבל וחשבנו ששלוש שנים זו תקופה סבירה.

<רן מלמד: במסמך שאני העברתי אני דיברתי על שנה.

<רן מלמד: אני מנסה להבין למה שלוש שנים זו התקופה.

<רן מלמד: אני חושב שזה המון זמן.

<דן חי: אני גם חושב ששנה זה סביר.

<דן חי: לא צריך יותר מזה.

<צוריאל תמם: אנחנו מנסים כאילו להיכנס לנעליו של הלקוח.

<צוריאל תמם: מצד אחד, להכריח את הלקוח כל שנה ליצור איזו מסגרת התקשרות עם מיופה הכוח וכן הלאה.

<צוריאל תמם: יכול להיות שזה מעייף, יכול להיות שבייעוץ פיננסי יש לי יחסים ארוכי טווח אתו ולכן, אני נותן לו שלוש שנים.

<צוריאל תמם: עוד פעם, לא לשכוח, אנחנו מסתכלים לפעמים נקודתית ואנחנו שוכחים את התמונה בכללותה: מיופי הכוח האלה יהיו רשומים אצל הממונה שיפקח על פעילותם.

<צוריאל תמם: לכן, אם מיופה כוח בתמורה ינצל לרעה את הייפוי כוח שניתן לו, הממונה צריך להיות - -

יעקב פרי: יש לי שאלה: אני עשיתי עסקת אשראי, זאת אומרת הממונה פעם אחת, ושלוש שנים לא נגעתי בכלום.

יעקב פרי: אז אחרי שלוש שנים זה פוקע?

יעקב פרי: איך זה עובד?

<אביטל סומפולינסקי: איך אתה מיפה את כוחו?

<אביטל סומפולינסקי: האם אתה מיפה את כוחו - -

יעקב פרי: הייפוי כוח פוקע אחרי שלוש שנים?

<שירלי אבנר: כן אוטומטית.

<שירלי אבנר: אולי נסביר קצת את הרציונל: עוד פעם, המיופה כוח פועל בשמו של הלקוח.

יעקב פרי: זה ברור.

<שירלי אבנר: הוא אמור לפעול לטובתו.

<שירלי אבנר: אנחנו חושבים שאם יש למשל עסקאות שהן ארוכות טווח, אחד השירותים שאנחנו רואים לנגד עינינו זה מתן שירות שוטף ללקוח אם יש משכנתה.

<שירלי אבנר: התנאים בשוק משתנים ורוצים להציע לו תנאים טובים יותר, ועכשיו אתה יכול למחזר משכנתה, אז שתהיה לו תקופה ארוכה ולא בכל שנה, בהנחה שהמשכנתה היא לתקופה ארוכה, הוא יצטרך לחדש את זה.

יעקב פרי: הרי עורכי דין הם מיופי כוח לפעמים, לא?

יעקב פרי: לכן צריך להיות עניין שהתקופה תהיה ארוכה.

<דן חי: אבל אם הוא כל שנה בא לחדש, זו הזדמנות לקחת ממנו כסף.

<רן מלמד: דווקא בגלל שזה יהיה לשנה, זה יחייב את מיופה הכוח לתת אולי תנאים יותר טובים כדי להשאיר לעצמו את ייפוי הכוח שלא יהיה לאחרים.

<רן מלמד: אני באמת לא מבין למה בנק ישראל צריך להתעקש על השלוש שנים.

<רן מלמד: אתם בטח לא רואים את הטובה של הלקוח.

<יואל בן אור: אנחנו מנסים לחשוב מה טוב ללקוחות.

<רן מלמד: יואל, באמת.

<לאה ורון: אבל לקחת בחשבון שהוא יצטרך לשלם כל שנה מחדש?

<רן מלמד: מי שנורא ירצה מיופה כוח, כן.

יעקב פרי: כן, הסעיף במקורו היה ללא הגבלה.

יעקב פרי: בגלל העובדה שאתה הכנסת שנה, זה עכשיו שלוש שנים ואני מברך על כך.

יעקב פרי: הלאה.

יעקב פרי: אנחנו מצביעים ואין שום תיקון?

יעקב פרי: הכל בסדר?

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: אישרנו.

יעקב פרי: הלאה.

<לירון מאוטנר: "פרק ו': שונות מתווך בעסקאות אשראי 12.

<לירון מאוטנר: לעניין החוק יראו מתווך דרך עיסוק, בין מלווים ללווים שהם לקוחות, באמצעות מערכת מקוונת אם המתווך מנהל לצדדים את מתן ההלוואה לרבות קביעת תנאי ההתחייבות וגביית התשלומים בעסקת אשראי, כנותן אשראי.

<לירון מאוטנר: " זה בעצם בא להסדיר את הפלטפורמות שנקראות "פי טו פי", שנותנות את האשראי דרך תיווך מקוון.

<לירון מאוטנר: "נותן אשראי בסיכון נמוך 13.

<לירון מאוטנר: נותן אשראי בסיכון נמוך לעניין סעיף 26(א)(3) לחוק הוא נותן אשראי אגב מכירת נכס או מתן שירות כשהאשראי ניתן לתקופה שאינה עולה על שנים עשר חדשים וסכומו אינו עולה על 10,000 שקלים חדשים.

<לירון מאוטנר: נתוני אשראי שניתנים למסירה יחד עם חיווי אשראי 14.

<לירון מאוטנר: נתוני האשראי שאותם רשאית למסור לשכת האשראי, יחד עם חיווי האשראי לגבי לקוח, לפי בקשת נותן האשראי, הם כלהלן: (1) הימצאותו של הלקוח במרשם חייבים משתמטים לפי פרק ו2 חוק ההוצאה לפועל; (2) הימצאותו של הלקוח במרשם חייבים מוגבלים באמצעים לפי סעיף 69ה לחוק ההוצאה לפועל; (3) האם הלקוח הוא לקוח מוגבל או מוגבל חמור לפי חוק שיקים ללא כיסוי; (4) נתונים בדבר פשיטת רגל, לפי פקודת פשיטת רגל: (א) מתן צו כינוס; (ב) הכרזה על פשיטת רגל לפי סעיף 42 לפקודת פשיטת הרגל; (ג) ביטול צו כינוס או ביטול הכרזה על פשיטת רגל לפי סעיפים 181 או 55 לפקודת פשיטת הרגל; (ד) קבלת הפטר לפי סעיף 61 לפקודת פשיטת הרגל; (ה) אישור הסדר נושים לפי סעיפים 19א, 35 או 52 לפקודת פשיטת רגל.

<לירון מאוטנר: (ו) השלמת הסדר נושים שאושר לפי סעיפים 35 או 53 לפקודת פשיטת הרגל.

<לירון מאוטנר: נתוני אשראי שלא ימסרו ללשכת האשראי 15.

<לירון מאוטנר: אין לכלול בנתוני אשראי הנמסרים ללשכת אשראי לפי סעיף 46 לחוק את שיעור הריבית, עמלות או הוצאות שונות שמשלם הלקוח.

<לירון מאוטנר: בקשת לקוח שלא יימסרו נתוני אשראי לגביו מהמאגר 16.

<לירון מאוטנר: הלקוח רשאי לבקש ממאגר בנק ישראל שנתוני אשראי לגביו לא ימסרו לשם עריכת דוח אשראי לנותן אשראי מסוים, לסוג מסוים של נותני אשראי או לכלל נותני האשראי.

<לירון מאוטנר: תקופת החזקת נתוני אשראי בידי לשכת האשראי 17.

<לירון מאוטנר: לשכת האשראי לא תחזיק בנתוני אשראי שקיבלה לשם מתן שירות נתוני אשראי או שירות המתבסס על נתוני אשראי יותר מ- 30 ימים.

<לירון מאוטנר: פרטים מזהים הכלולים בנתוני אשראי 18.

<לירון מאוטנר: הפרטים המזהים של הלקוח לשם הכללתם במאגר נתוני אשראי לצורך פרק ו' לחוק יהיו שם פרטי ושם משפחה, מספר זהות, תאריך לידה, כתובת; הפרטים המזהים של לקוח לצורך פרק ז' לחוק יהיו שם פרטי ושם משפחה ומספר זהות.

<לירון מאוטנר: הוראות 19.

<לירון מאוטנר: התקופה שאליה יתייחסו נתוני אשראי שיועברו ביום התחילה למאגר או במועד שנקבע לפי סעיף 123(ג) לחוק תהיה לגבי תאגיד בנקאי ומנפיק כרטיס חיוב מיום כ"ג ניסן התשע"ו (1 במאי 2016) ולגבי שאר מקורות המידע מיום כניסת התקנות לתוקף.

<לירון מאוטנר: " ופה אנחנו מבקשים להוסיף בעקבות הערה של הייעוץ המשפטי: לגבי מקור מוסמך בהתאם להוראות הממונה.

<לירון מאוטנר: הצמדה 20.

<לירון מאוטנר: סכומים לפי תקנות 3(2), (4), 4(2), (4) ו- 12 יתעדכנו ב- 1 בינואר של כל שנה, לפי שיעור שינוי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הידוע ביום העדכון, לעומת מדד ינואר 2017, ויעוגל לסכום הקרוב השלם שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; שר המשפטים יפרסם ברשומות הודעה על הסכום המעודכן.

<לירון מאוטנר: "

יעקב פרי: ובא לציון גואל.

יעקב פרי: הערות?

<צח ברקי: אני מ"דן אנד ברדסטריט".

<צח ברקי: שאלה לגבי סעיף 13: נותן אשראי אגב מכירת נכס או מתן שירות.

<צח ברקי: מה קורה כאשר - -

יעקב פרי: על נותן אשראי בסיכון אתה שואל?

<צח ברקי: כן.

<צח ברקי: נותן אשראי שהוא בסיכון נמוך שהוא אגב מכירת נכס או מתן שירות, במידה שיש לו עסקה שהיא מעל 10,000 שקל, מה הופכת להיות ההגדרה שלו?

<צח ברקי: נותן אשראי?

<אביטל סומפולינסקי: החוק קובע שמי שהוא נותן אשראי בסיכון נמוך, לא יכול לקבל נתוני אשראי מהמאגר.

<אביטל סומפולינסקי: לכן, החוק לא קובע מיהו נותן אשראי בסיכון נמוך.

<אביטל סומפולינסקי: הוא רק אומר שאם אתה נותן אשראי בסיכון נמוך אז אתה לא יכול לקבל נתוני אשראי מהמאגר.

<אביטל סומפולינסקי: לכן, אם אתה עושה עסקה מעל 10,000, אתה לא נחשב בסיכון נמוך ולכן, אתה יכול לקבל.

<צח ברקי: זאת אומרת, הוא נחשב כנותן אשראי לכל דבר ועניין.

יעקב פרי: כן.

<כפיר בטט: אני ממשרד האוצר.

<כפיר בטט: אני לא חושב שמי שמעל 10,000 ייחשב כנותן אשראי לכל דבר ועניין לפי חוקים אחרים.

<כפיר בטט: זאת אומרת, זה רק להבהיר שיש לנו חוק בריס, שעבר – הוא לא יצטרך לפי זה רישיון מנותן אשראי.

<לירון מאוטנר: לא, הוא לא יצטרך.

<לירון מאוטנר: לפי ההגדרות ששם הוא יצטרך מה ששם.

יעקב פרי: תודה על ההבהרה.

יעקב פרי: כן צח.

<צח ברקי: רק עוד הערה לגבי סעיף 17, שאומר שלשכת אשראי לא תוכל להחזיק בנתוני אשראי שקיבלה לשם מתן שירות דמי אשראי ביותר מ-30 יום.

<צח ברקי: מה עושים עם כל עולם התיעוד?

<צח ברקי: לשכת אשראי מסרה דוח, לאחר 30 יום היא לא יכול להחזיק בו ואז אנחנו נכנסים לעולם שבו לשכת האשראי נמצאת באיזו שהיא אי ודאות במידה והיא תצטרך למסור מסמכים שהיא עצמה מסרה, היא לא תוכל לעשות כן.

<לירון מאוטנר: יש לזה הסדרה בחוק, בסעיף 23(ב) - לשכת אשראי וכולי, רשאים לקבל מבנק ישראל לבקשתם, בתקופת 10 השנים האמורה, את הנתונים השמורים במאגר שנמסרו להם בעבר.

<לירון מאוטנר: אם הנתונים הדרושים הם אחד מאלה, ואחד מהם זה הליך משפטי, בקרה ופיקוח.

<לירון מאוטנר: זאת אומרת, יש לזה כבר - -

<צח ברקי: פה אנחנו פותחים צוהר להרבה מאד בעיות שיכולות להיווצר בין ממשקים.

<צח ברקי: כשאנחנו מדברים על ממשקים אז המשמעות זה שהנתונים למעשה נמסרים מבנק ישראל ללשכת האשראי, ולשכת האשראי מוסרת אותם לנותן אשראי.

יעקב פרי: כן אבל האלטרנטיבה יותר גרועה, צח.

יעקב פרי: תענו.

<לירון מאוטנר: זה כבר הוכרע, שלא רוצים שלשכת אשראי תחזיק במידע - - -

<צח ברקי: בוודאי, אבל צריך למצוא פתרון לאיך לשכת אשראי יכולה לתעד בצורה נאותה את המסמכים שהיא מוסרת.

<צח ברקי: אפשר לעשות את זה אולי על ידי קידוד של אותם מסמכים ניתנו, על ידי מידע לא מזוהה.

<יואל בן אור: האיזונים בהקשר הזה נקבעו בחקיקה ראשית, מה מותר ללשכה לשמור או לא לשמור.

<צח ברקי: זאת אומרת שבסופו של דבר, לשכה מחויבת למחוק את כל הנתונים תוך 30 יום, כך גם צריך להתייחס למידת האחריות שלה לגבי מסירת הנתונים.

יעקב פרי: קיבלת תשובה?

<צח ברקי: לא.

<לירון מאוטנר: הוא קיבל תשובה, הוא לא היה מרוצה ממנה.

יעקב פרי: היא לא מקובלת עליך.

<צח ברקי: אדוני, ברגע שלשכה מחויבת למחוק את הנתונים אחרי 30 יום, זה אומר שיש לה מוגבלות מסוימת בלקחת אחריות על הדברים שהיא ביצעה.

יעקב פרי: מה הפתרון?

<צח ברקי: אני חושב שכדאי לבחון פתרונות כמו שמירה, תיעוד של המידע כמידע לא מזוהה.

<צח ברקי: משמע, כל אינטראקציה שתהיה ללשכה מול המאגר, היא תהיה עסקה מקודדת, שיינתן לה קוד של אותה פעולה, והקוד הזה יישמר יחד עם המידע שסופק כמידע לא מזוהה.

<צח ברקי: לנו אין עניין בלהחזיק מידע על שם האדם ותעודת הזהות שלו.

יעקב פרי: זה עושה היגיון?

יעקב פרי: זה אפשרי?

<שירלי אבנר: החוק קובע לכמה זמן אפשר לשמור את המידע.

<שירלי אבנר: הפתרון של שמירת מידע לא מזוהה לדעתי לא עולה בקנה אחד עם המגבלות והאיזונים שנקבעו בחוק.

<שירלי אבנר: אנחנו העלינו את זה בזמנו אגב הדיונים בחוק, ולכן נקבע מה שנקבע לגבי סעיף 23.

<אביטל סומפולינסקי: ההערות האלה הועלו במהלך החוק, והאיזון שנמצא לעומת הרצון לאפשר ללשכות את מרחב הפעולה לצד זה שלא רצו שהמידע הזה יסתובב אצל לשכות האשראי ויישמר בדרך כזו או בדרך אחרת, שהתיעוד הזה יהיה בתוך המאגר ואפשר יהיה - -

יעקב פרי: רבותי, אני צריך לסיים, מתחילה המליאה.

<רן מלמד: הערה אחת שנוגעת לסעיפים 18 ו-19, שלטעמי יש בינם לבין חוק שטרום סתירה, ואני חושב שצריכים לדון בהם ולהכניס אותם לתוך הדברים שדיברנו עליהם.

<רן מלמד: לגבי סעיף 16 – לי חסר מאד טופס והסבר איך הלקוח מבקש.

<רן מלמד: איפה הוא מוצא, מה הוא מגיש לבנק ישראל כדי להגיד אני לא רוצה.

<רן מלמד: צריך איזה שהוא טופס, איזו שהיא תוספת נוספת - -

<אביטל סומפולינסקי: זה הכללים.

<רן מלמד: בסופו של דבר צריך להיות איזה שהוא טופס שלפיו הלקוח, עליו הוא חותם, אותו הוא מעביר לבנק ישראל, צריך להיות נוסח של הטופס הזה.

<רן מלמד: אני לא אמרתי שזה לא כתוב בכללים.

<רן מלמד: אני אומר שצריך להיות כמו שכתבתם נוסחים להסכמה, צריך להיות נוסח לטופס של אי ההסכמה בהקשר הזה.

<שירלי אבנר: בא נסכים שזה לא התקנות.

<שירלי אבנר: זה לא המקום לעשות את זה.

<רן מלמד: אני חלוק עליך.

יעקב פרי: תרשמו לעצמכם.

<רן מלמד: אני חושב שזה כן צריך להיות בתקנות.

<רן מלמד: הדבר האחרון – סעיף 15 למה מחקתם "או שילם"?

<שירלי אבנר: זה עניין של נוסח, לא צריך את זה.

<רן מלמד: אני חושב ש"או שילם" מאד חשוב כי הוא מראה על דברים שהיו בעבר שהם רלוונטיים.

<רן מלמד: למה אתם מורידים אותם?

<רן מלמד: להיפך, אני חשבתי שצריך - -

<לירון מאוטנר: זה היה בעקבות אחתה הערות שקיבלנו.

<רן מלמד: ההערה שלי היתה להוסיף ו"או שילם".

<רן מלמד: אני מנסה להבין למה הורדתם את זה.

יעקב פרי: רן מלקט כל הזמן דברים חיוביים אז בסדר, אפשר להוסיף את זה.

יעקב פרי: תבדקו את זה.

<לירון מאוטנר: אולי חשבנו שהמילה "משלם" כוללת גם את ה"או שילם".

<רן מלמד: בעברית היא לא.

<לירון מאוטנר: אם זה עניין ניסוחי אז לא אכפת לנו להכניס כאן "או שילם".

<לירון מאוטנר: לא הקראנו גם את הטופס - -

יעקב פרי: אז לקרוא.

<רן מלמד: רגע, אז מה התשובה לגבי הטופס ששאלתי?

<אביטל סומפולינסקי: הכללים קובעים בפרק ג' - -

<שירלי אבנר: אין הסמכה לשר לקבוע את הטופס שיוגש לבנק ישראל.

<שירלי אבנר: אנחנו נדון בזה כשנדון בכללים.

יעקב פרי: תרשמו לעצמכם.

<לירון מאוטנר: לכל מען דבעי, ייפוי כוח למיופה כוח בתמורה פרטי מייפה הכוח (הלקוח): פרטי מיופה הכוח בתמורה שמינה הלקוח (מיופה הכוח בתמורה ימלא חלק זה): פרטי מיופה כוח בתמורה, במקרה שהוא יחיד פרטי מיופה הכוח בתמורה, במקרה שהוא תאגיד אני, הח"מ, מייפה את כוחו של הרשום לעיל או מי מטעמו (במקרה של תאגיד), לפנות בשמי ללשכת אשראי בכדי לקבל באמצעותה דוח ריכוז נתונים רגיל לגבי (דוח המרכז את נתוני האשראי לגבי לפי חוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016).

<לירון מאוטנר: ידוע לי כי בעקבות פניית מיופה הכוח בתמורה, לשכת האשראי תפנה למאגר נתוני אשראי שמנהל בנק ישראל בכדי שיפיק את הדוח האמור לגבי, וכן, שהמאגר ימסור את דוח ריכוז הנתונים הרגיל ללשכת האשראי בכדי שתעבירו למיופה הכוח בתמורה שמיניתי.

<לירון מאוטנר: ידוע לי כי לפי חוק נתוני אשראי והתקנות שהוצאו מכוחו, מיופה הכוח בתמורה לא יהיה רשאי לעשות כל שימוש בדוח האמור או במידע שבדוח למעט למסור לי את הדוח או לספק לי שירותים המבוססים על מידע שבדוח, זאת, לפי הסכם שביני לבין מיופה הכוח בתמורה.

<לירון מאוטנר: ייפוי כוח זה יעמוד בתוקפו עד תאריך _____________.

<לירון מאוטנר: ולראייה באתי על החתום התשע"ו (2016) איילת שקד (חמ 3-3200) שרת המשפטים

יעקב פרי: יש לנו כמה סוגיות: קודם כל, עולה פה גם שאלת השפות בנושא של הטופס הזה, והאם יש – הערה של שנייה, יש לי ממש רבע דקה.

<רן מלמד: אין.

יעקב פרי: בשתי ההערות, לגבי הסעיפים שעשויים להיות סותרים לשטרום, דיברנו בהתחלה, צריך לראות אותם כדי לראות אם לתקן אותם אצלנו או רחמנא לצלן יתקנו אותם אצלם, ונשאר לנו גם לעשות את - - - אז אנחנו צריכים ללכת הלאה.

יעקב פרי: אז מה שסיכמנו שבודקים, שפות ושטרום ושאר ירקות, ותביאו לנו, חזי, ממונה על הפרטיות לדיון הבא, בסדר?

<לירון מאוטנר: יש הצבעה עכשיו?

<לאה ורון: הוא יצביע על פרק ו' ועל התוספת השלישית.

<לאה ורון: אתה מאשר.

יעקב פרי: הצבעה.

יעקב פרי: בעד – הרוב

יעקב פרי: נמנעים – אין

יעקב פרי: אני מאשר הכל פה אחד.

יעקב פרי: תודה רבה.

יעקב פרי: אני מודה לכם מאד על ההשתתפות הערה והנעימה.

יעקב פרי: הישיבה נעולה.