ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 438, 2016-08-02 12:08

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אחמד טיבי: על סדר היום אזורי התעשייה בישובים ערביים.

אחמד טיבי: הנתונים מוזכרים בהחלטת הממשלה האחרונה 922 אך הם לא מניעים את משרד הכלכלה לפעול למיצוי תקציבים – קודם לכן שר הכלכלה היה ראש הממשלה ועתה כחלון הוא שר הכלכלה – המיועדים לפיתוח אזורי תעשייה בישובים הערביים.

אחמד טיבי: בדיקת הניצול התקציבי של החלטות הממשלה בתחום זה שיכול למנוף את ההכנסות העצמיות של הרשויות הערביות מצביע על סחבת בניצול הכספים המיועדים למטרה זו.

אחמד טיבי: תקציב ההשקעה בפיתוח תשתיות של משרד הכלכלה עומד על 183.

אחמד טיבי: 292 מיליון שקלים.

אחמד טיבי: בדיקת נתוני התקצוב מעלה – סעיף 76, תקנות 1001 – סכום של 55 מיליון שקלים בהתבסס על יעדים לביצוע החלטות ממשלה שונות בישובים הערביים.

אחמד טיבי: 1539, 4139, 1052 עד 1295.

אחמד טיבי: החלטות אלה אמורות היום להיות מיושמות עד סוף שנת 2015 אך הן לא בוצעו.

אחמד טיבי: בתקציב המאושר אין זכר להחלטה 922.

אחמד טיבי: בכל מקרה, התקציבים המיועדים במסגרת החלטות הממשלה לרבות ההחלטה האחרונה לא לוקחים בחשבון את העלויות המיוחדות אשר עלולות להיווצר כתוצאה מהסרת חסמים ספציפיים שניסיון העבר מלמד על קיומם בחברה הערבית, ובמיוחד כאשר מדובר על תכנון אזורי תעשייה בקרקע פרטית.

אחמד טיבי: על מנת להבטיח ניצול יעיל ואפקטיבי לתקציבים המיועדים, יש להוסיף תקציבים להקמת צוות מיוחד להסרת חסמים וקידום תכנון ופיתוח תשתיות בקרקע פרטית.

אחמד טיבי: חלק מהרשויות והישובים שדורשים שדרוג ופיתוח אזורי תעשייה נמצאים כאן ואנחנו ניתן להם לדבר בהמשך.

אחמד טיבי: כאשר אנחנו אומרים אזורי תעשייה בחלק מהישובים הערביים, אפשר להבין שבאמת מדובר באזורי תעשייה אבל למשל אזור התעשייה בטייבה, היכן שאני מתגורר, השם הוא רק אזור תעשייה.

אחמד טיבי: אלה מפעלים קטנים.

<קריאה: מפעלי בלוקים.

אחמד טיבי: גם סוהיל ג'יאב סיפר לי שבטייבה 300 דונם, זה אותו הדבר.

אחמד טיבי: לכן אנחנו רוצים באמת אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: בין כפר קאסם לראש העין למשל יש אזור תעשייה חדש שהוא הרבה יותר ממה שקיים בישובים אחרים.

אחמד טיבי: .

אחמד טיבי: לכך אנחנו מכוונים.

אחמד טיבי: דיברתי על 922 ועל התקציבים המיועדים לפיתוח אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: הדבר, כמו שנכתב בהקדמה של מוסאוא, מחייב מעקב מול המשרדים הרלוונטיים לרבות משרד הכלכלה וגם האוצר יחד עם ראשי הרשויות ומנהלי האגפים.

אחמד טיבי: יחד עם ראשי הרשויות.

אחמד טיבי: נצטרך לקיים הרבה פגישות יחד אתכם, אתם תובילו אותנו ואנחנו נעזור לכם, כדי לממש את ההחלטות האלה.

אחמד טיבי: את הדיון הזה קיימנו לפני שנתיים והרבה מאז לא התקדם.

אחמד טיבי: לכן אנחנו מקיימים דיון מעקב.

אחמד טיבי: כאשר אנחנו מדברים על אזורי תעשייה, אנחנו מדברים על הצורך במציאת מקומות עבודה כדי שהישוב הערבי לא יהיה רק בית מלון בו ערבים עובדים בישובים יהודים וחוזרים ללון בישוב הערבי.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים מקומות תעסוקה בתוך הישובים הערביים ואז אפשר לומר שאפשר למצוא מקומות תעסוקה גם לנשים וגם לגברים.

אחמד טיבי: נכון, צריך תחבורה וצריך מעונות יום כדי שאפשר יהיה להקל על נשים ערביות לעבוד, אבל בעיקר הדרישה צריכה להיות מקומות עבודה בתוך הישובים הערביים וכך הייתה העמדה שלנו בעבר.

אחמד טיבי: לחילופי חילופין, הכלים האלה שהזכרנו כמו מעונות יום ותחבורה כדי להקל על תעסוקה לרבות תעסוקת נשים.

אחמד טיבי: אני רוצה לאפשר למר ג'עפר פרח, נציג מוסאוא, לשאת דברים.

איימן עודה: הערה לסדר.

איימן עודה: יש כאן כמה ראשי מועצות.

איימן עודה: חברים, תנו להם לשבת סביב לשולחן בבקשה.

אחמד טיבי: אם למישהו לא יהיה מקום, הכבוד שלו שמור ובזמן רשות הדיבור הוא יתקדם קדימה.

<ג'עפר פרח: אני רוצה להודות לדוקטור אחמד טיבי על הישיבה וגם לצוות שעובד אתו.

<ג'עפר פרח: אנחנו מנסים לעקוב אחרי משרדי הממשלה השונים בשיתוף פעולה עם ועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות וחברי הכנסת, ואני חושב שדוקטור טיבי בעבודת המעקב שהוא מבצע, והדוגמה של אזורי התעשייה היא דוגמה חשובה, היא סיסטמתית וזה מה שאנחנו מנסים לעשות וזה אומר לקחת כל נושא ולנסות להתעמק בכל נושא.

<ג'עפר פרח: אני מציע שבהמשך נעבור לרשויות המקומיות וכל אחד יתייחס למצב בישוב שלו.

<ג'עפר פרח: אני מבין שנמצאים כאן

<ג'עפר פרח: גם ממשרד האוצר וגם ממשרד הכלכלה וחשוב לשמוע את מה שיש לכם להגיד, במיוחד כשאנחנו מסתכלים על דוחות הביצוע של החלטות הממשלה הקודמות.

<ג'עפר פרח: החלטת הממשלה הקודמת שהיו בה 55 מיליון שקלים שמאפשרים השקעות, אני מבין שהכסף הזה לא נוצל עד 2015 למרות שהוא היה צריך להיות מנוצל בין 2010 ל-2014-2015 מקסימום.

<ג'עפר פרח: הייתה אורכה עד 2015.

<ג'עפר פרח: אני מבין שעכשיו מתחילה תנועה לנצל חלק מהכסף הזה בכפר כנא ובמקומות נוספים ואנחנו רוצים לשמוע שבאמת משרד הכלכלה מתחיל לעבוד על תעסוקה של אזרחים ערבים ולא רק מייצג באז תקשורתי בנושא הזה.

<ג'עפר פרח: אני מבין שמשרד האוצר כן רוצה לראות תוצאות כי בסופו של דבר ההלוואות של מדינת ישראל הן יותר יקרות אם האוכלוסייה הערבית לא משתתפת.

<ג'עפר פרח: אני מניח שכולכם יודעים את הנתונים לגבי ההלוואות שמשרד האוצר צריך לקחת כל שנה כדי לקיים תקציב מסודר.

<ג'עפר פרח: בנושא של אזורי התעשייה.

<ג'עפר פרח: בתקופה של ירון זליכה כחשב כללי התחילו עם תהליך של שילוב ערבים באזורי תעשייה משותפים עם אזורי תעשייה יהודים.

<ג'עפר פרח: מי שנמצא כאן מאזור התעשייה טורעאן, אתה יכול לספר את זה, ומכיר את המציאות, יודע שבעצם זה לא עובד.

<ג'עפר פרח: הרשויות המקומיות הערביות לא זוכות מתקציב הכנסות כאשר אלה אזורי תעשייה משותפים.

<ג'עפר פרח: אני חייב להגיד לכם שבזמנו ירון זליכה תקצב כסף ייעודי לאזורי תעשייה משותפים.

<ג'עפר פרח: בסופו של דבר הרשויות הערביות שנתנו חלק, נתנו כתף, נכנסו לתוך התהליך הזה, לא בדיוק קיבלו כסף עד היום וטורעאן אני חושב שהיא דוגמה טובה למה שקורה באזורי תעשייה משותפים.

<ג'עפר פרח: אני רוצה להתייחס לנושא הזה ולומר חד משמעית שמה שהיום זקוקות לו הרשויות הערביות, אתם תשמעו את זה ישירות, אלה אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה עצמאיים.

<ג'עפר פרח: לכל אחד יש את הצרכים שלו והגיע הזמן שיהיה לכם פרויקטור מסודר שיביא את כל התכניות בצורה מסודרת ושמשרד האוצר יתקצב את זה בתכנית רב שנתית ולא להגיד מאתיים מיליון שקלים כשאנחנו לא רואים שזה יוצא.

<ג'עפר פרח: הנושא הנוסף שאני רוצה להתייחס אליו.

<ג'עפר פרח: כאשר בא סטף ורטהיימר ואומר שהוא רוצה להקים עשרים אלף מטרים בנצרת, לוקח פרויקטור, מביא כסף פרטי, מקים אזור תעשייה על אדמה פרטית ולא כסף ציבורי - זה עובד.

<ג'עפר פרח: היום בנצרת יש אזור תעשייה היי-טקיסטי וחברות בינלאומיות עוברות לשם.

<ג'עפר פרח: לצערי ולמרות שיש לכם את הכוח, למשרד האוצר, אתם נתתם עכשיו מענק של לפחות 250 מיליון שקלים לחברה כמו אינטל, והיו לנו שיחות עם מקסין עת הייתה יושבת ראש החברה והיו לנו שיחות עם שלום שמחון עת היה שר הכלכלה, אבל שום דבר לא יצא מזה.

<ג'עפר פרח: חברת אינטל לא מסכימה עד היום לעבור לישובים הערביים ואתם גם לא מתנים זאת.

<ג'עפר פרח: הם נמצאים בקריית גת ואף אחד לא מתנה לחברת אינטל שכתנאי למענק שהיא מקבלת היא כן תעסיק ברהט למשל.

<ג'עפר פרח: עובדי ניקיון אפשר למצוא.

<ג'עפר פרח: התקציב של משרד הכלכלה הוא שלושה מיליארד ו-669 מיליון שקלים.

<ג'עפר פרח: אם רוצים לדבר על שינוי מנגנון תקצוב, הגיע הזמן לשנות את המנגנון.

<ג'עפר פרח: יש היום 187 מיליון שקלים בפיתוחי אזורי תעשייה.

<ג'עפר פרח: זה לא מספיק לפיתוח אזורי תעשייה, בוודאי שזה לא מספיק לפיתוח אזורי תעשייה בתוך המגזר הערבי.

<ג'עפר פרח: גם הכסף הקיים לפיתוח אזורי תעשייה במגזר הערבי לא מנוצל ואני מבקש שתגידו לנו למה.

אחמד טיבי: תודה לג'עפר.

אחמד טיבי: אני רוצה לבקש את התייחסות מר יגאל צרפתי, מנהל מינהל אזורי פיתוח במשרד הכלכלה.

<יגאל צרפתי: היום קוראים לזה מינהל אזורי תעשייה.

<יגאל צרפתי: שינו את השם.

אחמד טיבי: אתה האיש שמתאים לנושא.

<ג'עפר פרח: עכשיו הוא יגיד לך שהוא חדש בתפקיד.

אחמד טיבי: אל תגיד מה שג'עפר אמר שתגיד.

<יגאל צרפתי: חמישה חודשים בתפקיד אבל לא בעולם הפיתוח.

איתן ברושי: הוא עשה הרבה שנים את עבודתו במשרד החינוך.

אחמד טיבי: מכירים אותו.

אחמד טיבי: כנראה שלרבים יש מלים טובות לומר עליך.

אחמד טיבי: אל תאכזב.

<יגאל צרפתי: תודה רבה.

<יגאל צרפתי: קודם כל, ברשותכם, אני רוצה לתת קצת נתונים כדי לכייל את המספרים שנשמעו כאן.

<יגאל צרפתי: בעשור האחרון משרד הכלכלה תקצב סדר גודל של 560 מיליון שקלים לפיתוח של כ-55 אזורי תעשייה במגזר הלא יהודי.

<יגאל צרפתי: מתוך זה סכום של 400 מיליון שקלים נמצא כרגע בשטח, בעבודה.

<יגאל צרפתי: 340 מיליון.

<יגאל צרפתי: זה אומר בשני אופנים.

<יגאל צרפתי: זה יכול להיות או באמצעות ארבעת החברות המנהלות שעובדות תחתנו או באמצעות מה שאנחנו קוראים נוהל רשויות שאלה הרשאות להתחייב שהרשויות קיבלו מאתנו והן הגורם המבצע באמצעות מכרזים שהרשות יוצאת אתם או באמצעות החברה הכלכלית.

<יגאל צרפתי: אנחנו מדברים על 55 אזורי תעשייה.

<יגאל צרפתי: היום יש לנו 700 דונם זמינים לשיווק, שבעצם הם עברו את כל הבירוקרטיה ואת כל התהליכים.

<יגאל צרפתי: היום אנחנו מדברים על צפי תכנון של אלפיים דונם נוספים.

<יגאל צרפתי: סכומי הכסף לא כוללים כסף חדש.

<יגאל צרפתי: זאת אומרת, כמובן שאנחנו ב-2016 מזרימים תקציבים לפרויקטים של החלטות הממשלה השונות.

<יגאל צרפתי: אני לא בא לתאר מצב אידיאלי אבל אנחנו הגענו למסקנה שכדי שנוכל להתקדם ולשפר – ולאף אחד מאתנו אין ספק שאזור תעשייה ומלאכה יכול לשמש מנוע צמיחה לרשות המקומית, גם במשרד הפנים למדתי כמה הדבר הזה חסר, עם מה מתמודדות רשויות מקומיות שמתקיימות רק מארנונה למגורים ואין להן תעשייה – החלטה ראשונה, ובאמת מילה טובה לאגף התקציבים שתמך בעניין הזה, היא שאנחנו חייבים לצאת לדרך עם איזושהי תכנית אב לתעשייה.

<יגאל צרפתי: מי שמכיר את המטריה הזאת, אין היום תכנית אב לתעשייה.

<יגאל צרפתי: אין תכנית מתאר ארצית לתעשייה.

<יגאל צרפתי: זאת אומרת, יש דברים ספורדיים שבעצם צריך למקד אותם.

<יגאל צרפתי: תכנית אב שתיקח גם שיקולים כלכליים, גם גיאוגרפיים, תנתח את כל מרחב האפשרויות ובעצם תעזור לנו לשים את האצבע על המקומות שאפשר.

<יגאל צרפתי: כמובן שזה ייקח סדר גודל של שנתיים לגבש דבר כזה, אבל במקביל אנחנו נמשיך לעבוד וזה לא אומר שאנחנו עוצרים הכול.

איימן עודה: אתם מכינים תכנית אב?

<יגאל צרפתי: אגף התקציבים עכשיו אישר לנו תקציב לעניין הזה – אתמול נפגשנו עם אנשי האגף – ואנחנו עכשיו נערכים לגייס את כל הכוחות לטובת העניין.

<קריאה: הפגישה הייתה לכבוד הישיבה היום.

<יגאל צרפתי: לכבוד הישיבה.

<יגאל צרפתי: דבר נוסף.

<יגאל צרפתי: אמרו כאן להביא תעשייה.

<יגאל צרפתי: בעצם דבר בו התחלנו, אמנם הוא בחיתוליו, זאת הקמה של מינהלות לאזורי תעשייה.

<יגאל צרפתי: הגענו למסקנה שצריך שיהיה אדם שזו עבודתו וזו מלאכתו.

<יגאל צרפתי: הוא קם בבוקר והוא מנהל המינהלת של אזור התעשייה.

<יגאל צרפתי: הוא צריך להיות האינטגרטור שמביא את היזמים, שמציע להם להגיע לשם, כמובן עם עזרה של גורמים נוספים מצד המשרד שלנו.

<יגאל צרפתי: כמובן שאני לא הגורם היחידי אבל בעצם מנהל מינהלת.

<יגאל צרפתי: אגב, דבר הזה מתחיל לעבוד בחלק מהמקומות ובעצם מוכיח את עצמו.

<קריאה: דרך החברה הכלכלית או דרך המועצה או הרשות עצמה?

<יגאל צרפתי: משרד הפנים עשה דבר יפה כשהוא בעצם הגדיר תפקיד כזה.

<יגאל צרפתי: עד היום לא היה.

<יגאל צרפתי: כמו שיש מנהל מחלקת חינוך, יש מנהל חברה כלכלית, היום יש גם מנהל מינהלת אזור תעשייה.

<יגאל צרפתי: בדרך כלל הוא משויך לחברה הכלכלית.

<יגאל צרפתי: בדרך כלל הוא חלק ממנה.

<יגאל צרפתי: כמבוא לתכנית האב, ובזמן הקצר שאני כאן באמת למדתי, שאני לא בטוח שרק שטחים מפותחים זה הדבר שמביא יזמים.

<יגאל צרפתי: מה שצריך בעצם לעשות זה לראות ראייה רחבה יותר, להפוך את אזור התעשייה למקום שהוא לא רק ארובות, מבנים, משאיות ודברים מהסוג הזה.

<יגאל צרפתי: קיימת אצלנו מחשבה להקים מעונות יום במקומות מסוימים שם אימא עובדת יכולה לשים את הילד שלה ולקחת אותו בסוף יום העבודה.

<יגאל צרפתי: צריך ליצור איזושהי פרוגרמה שבעצם אומרת מהו אזור תעשייה רצוי, מהו עירוב השימושים שיהיה בו, מה התמהיל של השימושים השונים כדי שזה באמת לא יהיה רק מקום אליו מגיעים פועלים, נשמעת השריקה בערב והם חוזרים בהסעות לביתם.

<יגאל צרפתי: זה דבר שגם הוא לנגד עינינו.

<יגאל צרפתי: לגבי חסמים.

<יגאל צרפתי: אזור תעשייה הוא לא בית ספר.

<יגאל צרפתי: זה סוג של עיר קטנה.

<יגאל צרפתי: מן הסתם גם במקומות שמתאפיינים בעירוב בעלויות ובעלים פרטיים וקרקע מדינה, יש מורכבות שהרבה פעמים גוזלת זמן.

<יגאל צרפתי: יש גם מציאות מורכבת של עבודה מול גורמים ממשלתיים שונים, זאת אומרת, מול משרד התחבורה כאשר הרבה פעמים מקימים אזור תעשייה וצריך להקים לו גשרון, צריך להתנהל מול רשות המים, צריך להתנהל מול מינהלת הביוב וכולי.

<יגאל צרפתי: זאת אומרת, כל המרקם הזה של היחסים עם משרדי הממשלה הוא מאוד מורכב ושוב, ככל שיש דברים כאלה, הם הרבה פעמים יוצרים עיכובים מאוד גדולים שבאמת כאן צריך אולי לתת את הדעת יותר איך מייעלים את הנושא.

אחמד טיבי: תוכל לפרוס בפני האורחים המשתתפים את תכנית העבודה שלכם לפחות ל-2016?

אחמד טיבי: אנחנו באוגוסט 2016.

יוסף ג'בארין: איפה אתם עם העשרה מיליארד שקלים?

יוסף ג'בארין: התכנית הכלכלית.

<יגאל צרפתי: היא מתגבשת היום.

יוסף ג'בארין: אתם מקבלים משהו מהעשרה מיליארד שקלים?

<אמיר רשף: החלטה 922 היא באה ושינתה את התפיסה של איך הממשלה מוציאה כסף למגזר המיעוטים.

<אמיר רשף: הממשלה באה ואמרה מספיק עם הקצאות ייעודיות, כל פעם שמים את הפלסטר, כל פעם אומרים נשים קצת פה ונשים קצת פה, ואז גם המשרדים לא הקצו בכסף החופשי שלהם למגזר המיעוטים כי אמרו שזה יגיע מהחלטות הממשלה.

<אמיר רשף: החלטה 922 שינתה את הדיסקט ואמרה למשרדי הממשלה שמהיום בכל ההקצאות, היכן שאתם מחלקים כספים לרשויות מקומיות, לאזורי תעשייה, לבתי ספר, לחינוך הפורמלי, לתחבורה ציבורית – מזה תקצו למגזר המיעוטים את הכסף שמגיע לו.

<אמיר רשף: מכל הכסף החופשי שמסתובב.

<אמיר רשף: לכן השאלה איפה אתם בעשרה מיליארד שקלים, היא שאלה שקצת לא ברורה לי.

יוסף ג'בארין: גם לנו זה לא ברור.

יוסף ג'בארין: זה בסדר.

<אמיר רשף: מינהל אזורי תעשייה מתוקף תפקידו צריך להקצות, אם אני זוכר נכון, בחומש הקרוב סדר גודל של ארבעים אחוזים לאזורי תעשייה ביישובי מיעוטים.

אחמד טיבי: לחמש השנים הבאות.

<אמיר רשף: או אזורי תעשייה שיש בהם חלוקת הכנסות ליישובי מיעוטים.

<אמיר רשף: זה הרציונל.

<אמיר רשף: לא עכשיו עוד החלטה פרטנית שאומרת שהשנה ניקח את טייבה ובשנה הבאה את כפר קאסם ובעוד שנתיים את כפר כנא ואחר כך מקום אחר.

<אמיר רשף: התקציב השנתי, בלי החלטות ממשלה, התקציב החדש, הפעילות החדשה היא סדר גודל של מאה מיליון שקלים.

<אמיר רשף: יש את החלטות הממשלה.

<אמיר רשף: לדוגמה, בשנת 2016, סביב הפעילות החדשה, אם מסתכלים עליה, כולל החלטות הממשלה, התקציב הוא מאתיים מיליון שקלים.

<אמיר רשף: מתוך זה מה שהולך למגזר המיעוטים הוא 45 אחוזים.

<אמיר רשף: הפסקה הזו שנכתבה בנייר עמדה של מרכז מוסאוא לא נכתבה תוך בדיקת הנתונים מול משרדי האוצר והכלכלה וחבל שכך.

<אמיר רשף: כמו שאמרתי, 45 אחוזים מתוך ה-203 מיליון שקלים הולכים למגזר המיעוטים.

<אמיר רשף: אם אתם רוצים גם את התקציב למיעוטים שאינם דרוזים או בדואים, אלה 22 אחוזים.

<אמיר רשף: אלו הנתונים.

אחמד טיבי: תוכל לפרט יותר את הסכום הזה?

אחמד טיבי: לפרק אותו.

<ג'עפר פרח: אתה אומר שבסך הכול יש 203 מיליון שקלים לפיתוח אזורי תעשייה.

<אמיר רשף: תכנית חדשה של אזורי תעשייה.

<ג'עפר פרח: בכלל.

<אמיר רשף: זה ל-2016.

<ג'עפר פרח: בוא נחשב.

<ג'עפר פרח: 45 אחוזים מהסכום הזה, תשעים מיליון.

<ג'עפר פרח: תכל'ס, כמה יש לאוכלוסייה הערבית?

עאידה תומא סלימאן: 22 אחוזים זה תשעים מיליון.

<ג'עפר פרח: תגיד לי מה המספרים.

<ג'עפר פרח: בהחלטת הממשלה יש מספרים אחרים.

<ג'עפר פרח: אין אחוזים.

<אמיר רשף: 92 מיליון שהם 45 אחוזים, למגזר המיעוטים.

<ג'עפר פרח: זה בהחלטת הממשלה.

<ג'עפר פרח: איך אתם מחלקים אותו?

עאידה תומא סלימאן: נאמר עוד משהו מעניין.

עאידה תומא סלימאן: 22 אחוזים מהתשעים מיליון.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, כל השאר זה דרוזים.

<אמיר רשף: לא.

<אמיר רשף: 22 אחוזים מהמאתיים מיליון שקלים.

<אמיר רשף: כלומר, 45 מיליון שהולכים למיעוטים שאינם דרוזים או בדואים.

<ג'עפר פרח: זה לא בדיוק 45 אחוזים כמו שקבעת.

<ג'עפר פרח: זה 45 מיליון שקלים.

<ג'עפר פרח: החלטת הממשלה דיברה על ערבים.

<ג'עפר פרח: יש החלטה על הדרוזים.

<ג'עפר פרח: יש שלוש החלטות ממשלה.

<אמיר רשף: אפשר לקרוא ביחד את הסעיף שמדבר על אזורי תעשייה ואני אראה לך שאני לא טועה.

<אמיר רשף: אני אשמח לשבת אתך ועם הצוות שלך על כל הנושאים האלה ואם הוועדה תרצה, נעביר לה מידע לאן מיועד הכסף.

אחמד טיבי: אמיר, היות והיה קצת רעש בגלל כניסתו הדרמטית של יושב ראש ועדת הכספים משה גפני, נזרק נתון לגבי החלוקה שהפתיע חלק מאלה ששמעו אותו.

אחמד טיבי: אני מבקש ממך לחזור על מה שאמרת לגבי החלוקה והפעם עם הסבר.

אחמד טיבי: אני הבנתי אבל אנחנו רוצים שתסביר יותר טוב.

<אמיר רשף: תקציב הפעילות החדשה של מינהל אזורי תעשייה – פיתוח קרקע לתעשייה, תכנון קרקע לתעשייה – הוא 203 מיליון שקלים.

<אמיר רשף: מתוך ה-203 מיליון אלה, 45 אחוזים – כלומר, 92 מיליון שקלים – מוקצים לאוכלוסיית המיעוטים, אזורי תעשייה ורשויות המיעוטים או אזורי תעשייה שם יש חלוקת הכנסות למיעוטים.

<אמיר רשף: מתוך זה, אם אתם רוצים לפלח ולהוציא את הדרוזים והבדואים - - -

אחמד טיבי: תפלח.

<אמיר רשף: נשארים 45.5 מיליון שקלים שהולכים ליתרת אוכלוסיית המיעוטים.

<אמיר רשף: אלה הנתונים.

עאידה תומא סלימאן: מעניין.

עאידה תומא סלימאן: ליתרה.

אחמד טיבי: למי הולכים ה-45 מיליון השקלים?

<אמיר רשף: לאוכלוסיית המיעוטים שאיננה הדרוזים והבדואים.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, השאלה היא לא כמה כסף אלא השאלה היא מה עושים עם זה ומאיזה נתון נגזר הכסף, מחלוקת העוגה או על פי הצרכים.

איתן ברושי: אתם לוקחים ועושים אחוזים מסכום שאף אחד לא חושב שהוא מספיק ואתם אומרים שזה המגזר.

איתן ברושי: השאלה מהו היעד אליו צריך לכוון את הכספים.

<אמיר רשף: אני אשמח להתייחס.

אחמד טיבי: איתן התפרץ.

אחמד טיבי: האמת היא שכל חברי הכנסת שיושבים כאן, לרבות חברי הכנסת של הרשימה המשותפת, רוצים שתגדילו את התקציבים גם לדרוזים וגם לישובים הבדואים.

אחמד טיבי: כל זה מבחינתנו הוא הישובים הערביים, אבל הנתון שאמרת, 45 מיליון שקלים לשאר, הוא זועק.

אחמד טיבי: זה כמו חלוקת משאבי מים כאשר הרוב מקבל מעט מהמים והמיעוט במקום אחר מקבל את רוב המים.

אחמד טיבי: יכול להיות שלא הבנו או שהבנו?

<אמיר רשף: אלה הנתונים.

אחמד טיבי: הם לא היו ברורים וטוב שהבהרת אותם.

<אמיר רשף: בעשור האחרון הממשלה הקצתה 600 מיליון שקלים.

אחמד טיבי: אני כל הזמן מקבל שאלות.

אחמד טיבי: כמה כסף חילקתם בשנת 2016 לאזורי תעשייה לפני החלטה 922?

<אמיר רשף: מאתיים מיליון.

<קריאה: הוא מדבר על הערבים.

<קריאה: חולק משהו עד היום?

<אמיר רשף: החלטה 22 הקצתה יעד.

<אמיר רשף: היא לא אמרה עוד כסף כאן ועכשיו.

<אמיר רשף: מה זה 2016 לפני ההחלטה?

<ג'עפר פרח: 2015.

אחמד טיבי: 2015, 2014.

<ג'עפר פרח: אתמול הייתה לכם ועדת היגוי.

<אמיר רשף: יגאל הזכיר את זה קודם.

אחמד טיבי: גם אמיר וגם יגאל, אתם יודעים שאתם מגיעים לוועדה שעוסקת בנושא הזה ושאנחנו נשאל שאלות.

<אמיר רשף: אבל יגאל הזכיר את זה קודם.

<אמיר רשף: 2006 עד 2015, ממשלת ישראל דרך מינהל אזורי תעשייה, הוקצה תקציב של 560 מיליון שקלים לאזורי תעשייה באוכלוסיית המיעוטים.

<אמיר רשף: יגאל אמר שמתוך זה 340 מיליון כבר בקרקע, כבר שוכב, כבר יצא לחברות המבצעות, לרשויות המקומיות וכדומה.

<אמיר רשף: זה אומר שיש עוד 220 מיליון שקלים מכוח החלטת ממשלה של חבר הכנסת טרכטנברג וחומש מיעוטים ועוד החלטות ממשלה נוספות שעברו.

<אמיר רשף: עוד 220 מיליון שקלים שצריכים לצאת בשנים הקרובות.

<אמיר רשף: צריך גם לדבר על הקשיים.

עיסאווי פריג': ולי כאשר אתה מדבר על מיעוטים, תפרט על פי ההגדרה של הממשלה – דרוזים וערבים.

אחמד טיבי: יש חברי כנסת שנרשמו לדיבור.

עיסאווי פריג': אני רוצה ללכת לפי הקו שלך.

עיסאווי פריג': תפרט.

אחמד טיבי: רשות הדיבור לחבר הכנסת איימן עודה.

<אמיר רשף: אני אשמח להתייחס גם בצורה יותר כללית.

<מודר יונס: אדוני היושב ראש, אני מבקש להתייחס.

אחמד טיבי: בבקשה.

אחמד טיבי: ראש מועצת ערערה.

<קריאה: היה חבר בצוות המשא ומתן עם האוצר.

<מודר יונס: אתמול היינו בוועדת היגוי עם אדון יגאל צרפתי.

<מודר יונס: מה שיש במינהלת, ביחידה, 65 מיליון שקלים.

<מודר יונס: מה שמגיע לנו, נדמה לי השנה הסכום הוא 32.5 אחוזים.

<מודר יונס: תעשו את החשבון.

<מודר יונס: אנחנו במינוס.

<מודר יונס: יש 22 מיליון שקלים, וזה של הבדואים ויש עוד תוספת חומש של הבדואים ועוד סכום של חמישה מיליון שקלים של טייבה.

<מודר יונס: מה שהיום נמצא בייעודיות, כאילו מעבר לאחוז שלנו בהחלטה הזאת.

<מודר יונס: זה נמשך חמש שנים ולא בטוח שבשנה הבאה ואחריה ואחרי חמש שנים, יהיה כסף.

<מודר יונס: אנחנו מדברים על סכום שיכול להיות לכל החברה הערבית יגיע בכל שנה שלושים מיליון יותר או פחות ואי אפשר לרשום שהחלטה 922 עשתה הישג בתחום הזה כי היא כמעט ולא עשתה כלום.

<מודר יונס: זאת אמרה מחויבת המציאות ואני אומר לכם את זה כראש מועצה ואני יכול להגיד את זה בשם כל מי שניהל משא ומתן, כולל אנשי האוצר.

<מודר יונס: אין גאולה ואתם יכולים לרשום שבאופן מלא אין גאולה בהחלטה 922 בעניין אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: זה ניסיון של מי שהשתתף בוועדות, יושב ראש מועצה.

<אמיר רשף: מוצגת כאן כל האמת במלואה.

<אמיר רשף: מי שרוצה לבוא ולרדת לטבלאות, אנחנו נציג את כל המספרים.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אנחנו עוד נחזור אליך.

אחמד טיבי: חבר הכנסת איימן עודה.

איימן עודה: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, ראשי מועצות מקומיות, אהלן וסהלן.

איימן עודה: אני רוצה לברך אותך חבר הכנסת אחמד טיבי על הדיון החשוב שאתה מקיים, גם את ג'עפר פרח ממרכז מוסאוא וגם את משה גפני יושב ראש ועדת הכספים.

איימן עודה: אנחנו מעריכים זאת.

איימן עודה: חברים, אני אחד האנשים שהשתתפו כמעט בכל ישיבות המשא ומתן לגבי התכנית הכלכלית 922.

איימן עודה: התפיסה הייתה, מה שנקרא מבחינת האוצר כסף טוב וכסף פחות טוב.

איימן עודה: מהו הכסף הפחות טוב?

איימן עודה: הוא רווחה, הוא בריאות, הוא כסף שלא חוזר למדינה שוב.

איימן עודה: כלומר, כסף שלא מושקע כמו תעסוקה למשל וחוזר דרך המסים.

איימן עודה: זה כסף לא טוב.

איימן עודה: הדברים הסוציאליים הכול כך חשובים לחברה שלנו.

איימן עודה: לכן בתכנית הכלכלית לא תשמעו מלים כמו עוני ואפילו ערכים כמו צדק ושוויון.

איימן עודה: אין את המלים הללו.

איימן עודה: יש את המלים של כלכלת ישראל.

איימן עודה: מה שחוזר לכלכלה בכלל והמעגל הזה שמזין את עצמו כל הזמן.

איימן עודה: אני חושב שיש דבר חשוב והוא וין-וין סיטיואיישן.

איימן עודה: גם אנחנו רוצים גם לעבוד וגם לשלם מסים וזה יחזור.

איימן עודה: אין לנו בעיה עם זה.

איימן עודה: אנחנו תמכנו בכיוון הזה עם ההערות שלנו לגבי הדברים הסוציאליים שאנחנו אמורים להיאבק למענם.

איימן עודה: אחד הדברים שאמורים להיות וין-וין סיטיואיישן, אלה הם אזורי תעשייה וזה אחד המקומות שהאמת היא שהאוצר היום לא מאמין בהם.

איימן עודה: הוא חושב שזאת תפיסה של שנות ה-70 וה-80 וזו לא תפיסה של היום, היא לא מקדמת, חוץ ממה שנקרא אזור תעשייה נקי, כלומר היי-טק, שהוא מאמין שזה עדיין כסף טוב.

איימן עודה: לנו יש תפיסה אחרת.

איימן עודה: אנחנו מאמינים שאזור תעשייה קלאסי הוא אזור טוב, בוודאי כולל היי-טק, וגם הוא טוב לתעסוקה, טוב לתעסוקת נשים שכל כך מדברים עליה במיוחד באזורים הערביים, וטוב לכלכלה בכלל.

איימן עודה: לכן יש לנו תפיסה אחרת מתפיסתו של האוצר.

איימן עודה: מה אנחנו צריכים לעשות.

איימן עודה: חברים, אני רוצה לומר לכם שאנחנו דרך כנסים, דרך ישיבות עם האוצר, מקסימום יכולים להוביל לשינויים קוסמטיים ולא יותר, עוד כמה מיליוני שקלים קטנים פה וכמה מיליוני שקלים קטנים שם, אבל חברים, זאת לא הצהרה למען הצהרה.

איימן עודה: בלי מאבק ציבורי שלנו, ראשי המועצות יחד אתנו, מאבק ציבורי ברחובות, אנחנו לא נשבור את תקרת הזכוכית.

איימן עודה: מה שעשינו במשא ומתן עד עכשיו, זה היה טוב ואפילו טוב מאוד בכיוון הנכון אבל כדי לשבור את תקרת הזכוכית, אנחנו צריכים מאבק ממוחשב וציבורי ברחוב.

איימן עודה: משפט אחרון שאני חושב שיקל על כולנו.

איימן עודה: הסיפור של מיעוטים.

איימן עודה: אני מבקש ממך.

איימן עודה: כולם בעלי זכות.

איימן עודה: אם אלה ההגדרות שהן לא מקובלות עלינו של דרוזים ובדואים, אנחנו מבקשים מכם, תנו לדרוזים, תנו לבדואים, תנו לכולם עוד יותר ויותר כי מגיע לכולם יותר.

איימן עודה: את ההפרד ומשול, מגיע לזה ולא לזה - זה לא מקובל אצלנו.

איימן עודה: לכולם מגיע.

איימן עודה: תודה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לראש מועצה ואחר כך נחזור לחברי הכנסת.

אחמד טיבי: ראש מועצת טורעאן, עמאד דחלה.

<עמאד דחלה: שלום לכולם.

<עמאד דחלה: הנושא באמת חשוב ותודה על היוזמה.

<עמאד דחלה: לפי דעתי אנחנו עדיין מחטיאים את המטרה.

<עמאד דחלה: הנתונים הרי מדברים בעד עצמם והפער בארנונה מעסק לעומת התושב הוא 45 שקלים לתושב ערבי לעומת 360 שקלים שזה כמעט פי עשר.

<עמאד דחלה: זה בדיוק הפער בין ההוצאה המושקעת בחינוך על תלמיד ערבי ועל תלמיד יהודי.

<עמאד דחלה: לכן בואו נראה את ההשלכות המידיות והישירות של קיפוח בעניין של אזורי תעשייה שבא באמת לשים קץ ומגבלה ליכולת של הישוב הערבי להתפתח.

<עמאד דחלה: הכול התחיל מהתכנון.

<עמאד דחלה: הרבה תכניות מתאר שיזם משרד הפנים בעבר, פשוט לא נלקחו ולא סימנו את הסגול של אזור תעשייה כי לא רצו.

<עמאד דחלה: עד היום אנחנו משלמים את המחיר.

<עמאד דחלה: למשל, אני באתי ומיהרתי למשרד הכלכלה בתחילת הקדנציה שלי כדי לחפש את אזור התעשייה שלי שלא קיים.

<עמאד דחלה: אמרו לי, פתחו את הרשימות והנה, אתה מסודר עם קידמת הגליל, אתה שותף עם טבריה וגליל תחתון.

<עמאד דחלה: הלכנו וחיפשנו איפה הארנונה שקיבלנו משם.

<עמאד דחלה: הסכם אומלל של עשרה אחוזים, אוכלוסייה לא פחות מגליל תחתון ואפילו יותר, סיווגו אותנו עם אזור מרחבי אבל בלי ארנונה.

<עמאד דחלה: עשרה אחוזים שנקבל משלב ד' שיגיע עוד כמה שנים אבל הצליחו להוציא לגבינו מהתקציב ששוכב במשרד הכלכלה כמעט עשרים מיליון שקלים בגלל שישוב ערבי אחד שותף עם כמה ישובים יהודיים.

<עמאד דחלה: זה בולשיט אחד גדול.

<עמאד דחלה: שום דבר לא זז במשרד הכלכלה בנושא הזה.

<עמאד דחלה: לגבי ה-400 מיליון או 700 מיליון.

<עמאד דחלה: אני חושב שמר צרפתי מדבר על הדרום ואתה לא מדבר על הצפון ועל הנגב.

<עמאד דחלה: חברות הניהול עליהן דיברת, פשוט מאוד גוזרות את הקופון.

<עמאד דחלה: למה לי חברת ניהול בעוד שיש לי יכולת ויש לי ניהול תקין כמועצה מקומית ואני יכול לנהל את העסקים שלי ולחסוך את הכספים שהולכים לחברות הניהול שגוזרות הרבה כסף מהתקציבים שיועדו, מהמעט כסף שיועד לאורך השנים?

<עמאד דחלה: מינהל אזור תעשייה במשרד הכלכלה עומד על תקציב אפס השנה, שנת 2016.

<עמאד דחלה: זה מה שראיתי בנתונים.

<עמאד דחלה: לכן לפי דעתי אם לא יהיה מהפך רציני בתכנון, בתכנית אב מידית, הרי לא יכול להיות שתכנית כלכלית פשוט מאוד משאירה אותנו בנושא הכול כך חשוב.

<עמאד דחלה: הרי אנחנו כולנו שואפים לעצמאות כלכלית עתידית אבל מאיפה תבוא העצמאות הכלכלית אם לא יהיו לנו אזורי תעשייה מפותחים?

<עמאד דחלה: משרד הכלכלה שאמור לגזור, לתכנן ולקדם.

<עמאד דחלה: אני קראתי לפני הפגישה על ניתוח קיסרי שנעשה לאישה בת שישים שילדה בן.

<עמאד דחלה: אנחנו היום בני 68 ומנסים בניתוח קיסרי ליצור מקומות תעסוקה ואזורי תעשייה לישובים במגזר הערבי?

<עמאד דחלה: למה אנחנו מתחננים כל כך הרבה שנים?

אחמד טיבי: אם אתה מדבר על לידות, הם מנסים בלידת עכוז ולא בניתוח קיסרי.

<עמאד דחלה: ממש.

<עמאד דחלה: במקום לדאוג לרמת חיים ולרווחת התושבים והחינוך.

<עמאד דחלה: אני באתי הבוקר מה-ותמ"ל כדי שיתחילו לזרז את התהליך של השינוי.

<עמאד דחלה: פתאום מתכננים אזור תעסוקה.

<עמאד דחלה: פתאום אזור התעסוקה מתוכנן.

<עמאד דחלה: חבר'ה, גם שולחן עגול.

<עמאד דחלה: המחצבה שלנו, רק במוסדות התכנון מרחיבים מחצבות ומפעלים אבל לא למגזר הערבי אלא כדי לפגוע במגזר הערבי ואנחנו משלמים את המחיר.

<עמאד דחלה: התכנית הכלכלית היא 922 ואני הגעתי לספור את המספרים תשע פלוס שתיים פלוס שתיים – זה 13, בדיוק חברי הכנסת של הרשימה המשותפת.

<עמאד דחלה: לא יצא לנו מזה כלום.

<עמאד דחלה: זאת תכנית פסיכולוגית שבאה רק להרגיע את המגזר הערבי.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת חכים שחייב לצאת ואחריו לחבר הכנסת מנואל טרכטנברג.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אמשיך היכן שחברי עמאד עצר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כל אני אברך על היוזמה כי הנושא הזה הוא מאוד חשוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מברך את היוזמים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לגבי העניין של תכניות המתאר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: חלק מהאנשים ואפילו הייתה תפיסה שתכנית מתאר באה לקבוע היכן נבנה כי חסרות לנו דירות למגורים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל התכנית הייתה היכן מרחיבים לבנייה ולא הייתה תכנית שהיא תכנית כלכלית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מהי תכנית מתאר?

עבד אל חכים חאג' יחיא: איך אני רוצה לראות את הפנים של אותו ישוב בתום תקופת התכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איך אני אראה את התעסוקה שלו, את אזורי התעשייה, את החינוך, את הכלכלה, את הגנים הציבוריים ובנוסף למגורים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן אני חושב שהגיע הזמן שנפעל גם כחברי כנסת וגם כראשי רשויות לשדרוג כל תכניות המתאר שקיימות כי חלקן קיימות ולבוא עם תכנית מתאר שתיתן פתרונות עסקיים ופתרונות תעסוקתיים לישובים שלנו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הנוסחה שאני חושב שצריכה להיות היא אזורי תעשייה משותפים עם מינהלות, עם חוזים, עם מינהלת משותפת ובתוך המינהלת לתת את האחוזים שיהיו הגיוניים ויהיו לפי הגודל של כל ישוב והאחוז שלו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפליה מתקנת כי ברוב השנים לא קיבלנו וגם לעשות משהו במינהלות ולקבל היתרי בנייה של אותם אזורי תעשייה משותפים כי הם לא נמצאים בתחומי שיפוט של הרשויות המקומיות הערביות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם לא נעלה את הנקודה הזאת, נישאר עם התקציב העלוב עליו מדברים באוצר ונישאר במקומנו ודבר לא ישתנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אמרתי שהנוסחה היא אזורי תעשייה משותפים ואזורי תעסוקה ומסחר מקומיים לכל ישוב וישוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אנחנו נבטל – אני פונה לאוצר – את תכניות ההבראה של רוב הישובים הערביים כאשר המשמעות של תכנית הבראה היא פחות ופחות מתן שירותים לתושבים ורק לדאוג למשכורת, אם היא תשולם בזמן או לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן זה מאוד מאוד חשוב כי האזורים האלה יכולים לפתור את הבעיות של הישובים הערביים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מנואל טרכטנברג.

משה גפני: אתה מנהל את הישיבה יותר טוב ממני.

משה גפני: בכל מקרה, אני אכבד כל החלטה שלכם כי הנושא הוא חשוב.

<ג'עפר פרח: אם אני יכול לבקש משהו.

<ג'עפר פרח: אתמול הבנו שההעברות התקציביות שאמורות להיות בחלק מהמשרדים נמצאות על שולחן ועדת הכספים.

<ג'עפר פרח: אם אפשר, לפני שמנקים את השולחן.

משה גפני: לא מנקים שום שולחן.

אחמד טיבי: אני בדיאלוג אתו.

איתן ברושי: אם תקבל את הפירורים, זה גם כן לא מעט.

משה גפני: > איזה פירורים?

משה גפני: אחמד טיבי ואני עושים את השירקעס.

אחמד טיבי: אני מרוצה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת פרופסור טרכטנברג.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, אני רוצה למקד את הדיון בהקשר רחב יותר כדי שלא נטבע בפרטים וכך לא נראה את התמונה הגדולה.

מנואל טרכטנברג: נקודת המוצא היא שההכנסה לנפש במגזר הערבי היא רק ארבעים אחוזים מההכנסה לנפש במגזר היהודי.

מנואל טרכטנברג: פער של שישים אחוזים.

מנואל טרכטנברג: לכן היעד צריך להיות סגירת הפער הזה על פני מספר שנים.

מנואל טרכטנברג: צריך איזו תכנית ששמה כמטרה סגירת הפער האדיר שקיים בין שני המגזרים האלה.

מנואל טרכטנברג: כאשר באים ומדברים על אזורי תעשייה, צריך לשאול את השאלה כיצד ההשקעה הזאת באזורי תעשייה תורמת לסגירת אותו פער ובכמה.

מנואל טרכטנברג: רק כדי להמחיש.

מנואל טרכטנברג: אם היינו סוגרים את הפער הזה, ההכנסה של מדינת ישראל כולה, התוצר, הייתה עולה ב-12 אחוזים.

מנואל טרכטנברג: זאת דרמה.

מנואל טרכטנברג: זה היה מביא את מדינת ישראל למקום אחר בעולם.

מנואל טרכטנברג: תבינו את המשמעות של מהלך כזה.

<ג'עפר פרח: מי שלא מבין הרבה כלכלי, מה זה?

מנואל טרכטנברג: זה אומר שהכנסה לנפש של כולנו הייתה גדלה במשהו כמו 4,000 דולר לשנה.

מנואל טרכטנברג: זאת דרמה לכל אדם במדינת ישראל, אם היינו סוגרים את הפער הזה.

מנואל טרכטנברג: כדי שזה יקרה, שיעור הצמיחה במגזר הערבי צריך להיות פי שתיים לאורך זמן משיעור הצמיחה במגזר היהודי.

מנואל טרכטנברג: אין סרט שזה יקרה, ואני אומר לכם בצער רב, בנתונים שאנחנו שמענו.

מנואל טרכטנברג: לכן יש כאן איזשהו פער הרבה יותר גדול ולדעתי הדיון לא צריך להיות על האם אלה שמונים מיליון או מאה מיליון אלא איך מביאים לסגירת אותו פער.

מנואל טרכטנברג: זה הנושא.

מנואל טרכטנברג: דבר שני.

מנואל טרכטנברג: צריכה להיות הלימה בין ההכשרה בהשכלה שרוכשים הצעירים במגזר הערבי לבין מקומות התעסוקה שיש להציע.

מנואל טרכטנברג: אני לא שמעתי את זה בהתבטאויות שהיו עד עתה.

מנואל טרכטנברג: אני הובלתי בהשכלה הגבוהה מהלך מאוד גדול של הנגשה של ההשכלה הגבוהה במגזר הערבי וברוך השם זה קורם עור וגידים ויותר ויותר צעירים וצעירות ערבים לומדים בהשכלה הגבוהה.

מנואל טרכטנברג: איפה הם יעבדו?

מנואל טרכטנברג: מה נותן להם התואר האקדמי?

מנואל טרכטנברג: השאלה הזאת צריכה להיות נדונה גם בהקשר של אזורי תעשייה.

מנואל טרכטנברג: לא יתכן שיהיה נתק בין מה שמייצרים בתוך החברה הערבית לבין מקומות התעסוקה שנוצרים.

מנואל טרכטנברג: אני אומר לכם שהקשר שאני רואה כרגע הוא לא האם זה מאה מיליון או 85 מיליון.

מנואל טרכטנברג: זאת לא הנקודה אדוני היושב ראש.

מנואל טרכטנברג: הנקודה היא שני הדברים שאמרתי, האם יש איזו ראייה עתידית של סגירת הפער באמצעות צמיחה פי שתיים בסקטור הערבי ומהיכן זה יבוא, והלימה בין תעסוקה שמוצעת למגזר הערבי לבין מה שמייצרים בהשכלה הגבוהה.

עיסאווי פריג': זה במדינה נורמלית.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: דוקטור סוהל דיאב, ראש עיריית טמרה.

<סוהל דיאב: תודה על ההזמנה.

<סוהל דיאב: אני חושב שהנתונים שאנחנו רואים כאן – גם כרופא במקצועי – יכולים להכניס את כל התושבים הערביים, בעיקר את ראשי הרשויות, לדיכאון עמוק, לצערי הרב.

<סוהל דיאב: אני לא הייתי קורא לאף אזור תעשייתי אזור תעשייה.

<סוהל דיאב: אלה פשוט בתי מלאכה.

<סוהל דיאב: צריך לעודד יזמים גדולים להגיע למגזר הערבי ולהקים מפעלים ולתת תעסוקה לתושבים, בעיקר לנשים.

<סוהל דיאב: הגדלת אזור התעשייה, זה לא הפתרון לדעתי.

<סוהל דיאב: יכול להיות שנגדיל אבל נביא עוד בתי מלאכה קטנים וזה לא הפתרון.

<סוהל דיאב: הנקודה השנייה מופנית למשרד הכלכלה.

<סוהל דיאב: לדעתי צריך להקים ועדת חקירה ולדעת מדוע אזורי התעשייה במגזר היהודי כל כך ממריאים ואילו במגזר הערבי הם פשוט אפורים.

<סוהל דיאב: אנחנו לא יכולים להשוות את עצמנו כאזור תעשייה של טמרה או של טייבה ושאר המגזר לאזור התעשייה בתפן או בר-לב.

אחמד טיבי: אלה באמת אזורי תעשייה.

<סוהל דיאב: כן.

<סוהל דיאב: אלה אזורי התעשייה אפורים ופושטים רגל.

<סוהל דיאב: לעומת מה שקורה במגזר הערבי, שם יש תעסוקה, שגשוג כלכלי אדיר.

<סוהל דיאב: צריך לשאול למה הם מצליחים להמריא ואנחנו לא.

<סוהל דיאב: אני מקווה שבסופו של יום משרד הכלכלה יתחיל לבקר את אזורי התעשייה במגזר הערבי.

<סוהל דיאב: חלוקת האדמות הייתה לא נכונה מההתחלה ואני עשיתי עבודת נמלים וראיתי את החלוקה של הדונמים.

<סוהל דיאב: קיבלו בעיקר מקורבים לראשי הרשויות, אלה הגיעו להיתרי בנייה אחרים לחלוטין והיום בעלי העסקים הם אנשים אחרים.

<סוהל דיאב: היה פתח לאנשים שקנו את האדמות ומכרו אותן.

<סוהל דיאב: היום במגזר שלנו, בטמרה, אין תעשייה אלא יש לנו בתי מלאכה קטנים.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ברושי.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, חבריי.

איתן ברושי: אני רוצה לומר שיש כאן שני חלקים לדיון כאשר האחד הוא אזורי התעשייה והשני הוא מפעלי התעשייה.

איתן ברושי: מי שמזכיר כאן ארנונה, צריך לדעת שארנונה משלמים המפעלים ולא האזור וגם מקומות עבודה מייצרים המפעלים ולא התשתית של אזור התעשייה, שזה מאוד חשוב.

איתן ברושי: אני פונה לחברי יגאל צרפתי אותו אני מכיר עוד עת הייתי ראש מועצה בעמק יזרעאל והוא מהטובים שיש.

איתן ברושי: יגאל יודע שתכנון של בתי ספר וכיתות הוא תכנון עתידי על פי ילודה ועל פי קצב הגידול הטבעי.

איתן ברושי: אי אפשר לתכנן בתי ספר מהיום להיום.

איתן ברושי: לכן זה משותף גם ליהודים וגם לערבים בוודאי מאזורי הפיתוח מהם אני בא.

איתן ברושי: אין לממשלה תכנית לתעסוקה.

איתן ברושי: נציג האוצר, השאלה היא איך לקחתם תקציב שמראש הוא לא מתאים, מישהו בירושלים קבע אותו ואתם קובעים אחוזים שרירותיים.

איתן ברושי: באמת, זה לא מתאים לרמה של ממשלה.

איתן ברושי: מה שהיה צריך לשאול, על פי אותו הגיון שבונים בתי ספר ואזורי מגורים, מה הם הצרכים למקומות עבודה בשנים הקרובות ברמת הכנסה של המאה ה-21 כדי שתיתן מענה גם למאוויים האישיים שכפי שנאמר כאן, לומדים כל דבר.

איתן ברושי: אין למדינה תכנית, לא ליהודים ולא לערבים.

איתן ברושי: לכן גם התקציב הוא תקציב של כלום.

איתן ברושי: אם הייתה הגדרה של כמה מקומות עבודה צריך לייצר, תוך כמה שנים, באיזו רמת הכנסה – ודרך אגב, רמת הכנסה שמאפשרת לך למכור שירותים ולקבל את התשלום מהתושבים – אין כאן תכנית לאומית לתעסוקה ואני אגלה לכם סוד, הבעיה העיקרית היא לא כמה כסף יש לאזורי תעשייה.

איתן ברושי: שום מפעל רציני באזורים שלכם לא יקום בלי השקעה ממשלתית.

איתן ברושי: עם כל הכבוד לראשי הרשויות, אדוני היושב ראש, אני אומר לכם שהתעסוקה שעליה אתה מדבר, וכאן דיברו עליה חברים שלנו, היא לא ברמת ראש רשות, לא יהודי ולא ערבי.

איתן ברושי: מי שיכול להביא את התעסוקה, זאת רק הממשלה כי זאת תחרות מול העולם ולא רק תחרות בישראל, להעתיק מפעל קוקה קולה עליו פעם דיברו.

איתן ברושי: אינטל לא הייתה קמה בלי החלטה של רבין זכרונו לברכה והלך אתו בייגה שיחיה.

איתן ברושי: אין סיכוי להקים תעסוקה ברמת הכנסה של המאה ה-21 שעולה על היכולת ועל המאוויים והרצונות של החברים הצעירים שלמדו את הכול גם בארץ וגם בחוץ לארץ בלי מעורבות ממשלתית.

איתן ברושי: את זה יגאל לא יודע לעשות.

איתן ברושי: את זה נציג האוצר לא יודע אפילו להגיד.

איתן ברושי: לכן צריך להגדיל בתקציב 2017 ו-2018.

איתן ברושי: זאת מהפכה בתפיסה.

איתן ברושי: אני אומר לכם שחלוקת ארנונה לא צריך לפי שלטון מקומי אלא לפי חלוקות אחרות.

איתן ברושי: לכן הבעיה היא לא איפה אזור תעשייה אלא הבעיה היא איך מחלקים ארנונה צודקת ואיך מאפשרים מקומות עבודה שנותנים פתרון לדור הצעיר כדי שיצא לדרך חדשה.

איתן ברושי: את זה לא עושים בסגנון של הממשלה אלא את זה עושים במהפכה בתפיסה.

איתן ברושי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עפר שלח מבקש להתייחס עכשיו כי הוא צריך לצאת.

אחמד טיבי: הוא ביקר באזור התעשייה בטייבה יחד אתנו לפניו מספר שנים והתרשם מאזור מלחמה בעולם השלישי.

עפר שלח: כמו שאתה זוכר טוב אחמד, זאת הייתה השבת הראשונה שלי כחבר כנסת.

אחמד טיבי: נכון.

אחמד טיבי: קלקלתי לך אותה.

עפר שלח: אפרופו מה שנאמר כאן קודם, כן, זה לא אזור תעשייה אלא אזור של בתי מלאכה.

עפר שלח: שם גם הייתה בעיה עם צור יצחק ועניינים של הגדרת גבולות וקרקעות, אבל זה לא אזור תעשייה כמו שאנחנו תופסים אותו.

עפר שלח: אני רוצה להמשיך את מה שנאמר כאן עד עכשיו בעיקר על ידי מנו טרכטנברג.

עפר שלח: לראות את הדבר הזה בפריזמה, ואני מבין – אני להבדיל מאחרים כאן לא הייתי ראש רשות – את המצוקה של ראשי הרשויות, בטח ראשי הרשויות במגזר הערבי.

עפר שלח: אבל לראות את הדבר הזה דרך הפריזמה של מה יוצא לרשויות מהארנונה של הדבר הזה, זה צר מדי.

עפר שלח: זה לא האינטרס של מדינת ישראל.

עפר שלח: האינטרס של מדינת ישראל הוא צמיחה דרך המגזר הערבי, שגם בתעסוקה וגם בפריון נמצא מפגר הרבה מאוד אחרי המגזר היהודי.

עפר שלח: כשאתה מסתכל היכן אנחנו יכולים להביא צמיחה, משם אנחנו צריכים להביא צמיחה.

<ג'עפר פרח: אבל הם אומרים לך שהם עשו הכול.

<ג'עפר פרח: הנה, הרבה כסף הושקע.

עפר שלח: אנחנו לא בשיח הזה עכשיו.

עפר שלח: אני אומר איך הדבר הזה צריך להיראות.

עפר שלח: לכן אני נכנס לשני דברים שלדעתי לא נאמרו קודם.

עפר שלח: האחד, אסור שבנושא הספציפי הזה יהיו התניות כלשהן מסוג ההתניות שעל חלקן אפשר לדבר.

עפר שלח: אם מדברים על בנייה ועל כך שצריכות להיות תכניות מתאר או צריכה להיות אכיפה בתחום הבנייה הבלתי חוקית, זה עוד הקשר שהוא סביר.

עפר שלח: להתנות משהו ממה שנוגע לכספים שמיועדים לפיתוח תעשייתי - בוא לא נקרא לזה אזור תעשייה אלא נקרא לזה פיתוח תעשייתי ויצירת מקומות עבודה למגזר הערבי – מבחינת הציבור הכללי, יהודי וערבי, ומבחינת ממשל, זה לירות לעצמנו ברגל.

עפר שלח: כי אם המטרה שלנו היא לצמוח, וזה המקום בו אנחנו צריכים לצמוח, אנחנו לא צריכים להתנות את זה בשום דבר.

עפר שלח: כל התניה, אפרופו 922 שבאה יחד עם הדבר הזה, היא אולי נועדה להכשיל אבל היא לא נועדה להשיג את המטרה המשותפת הזאת.

עפר שלח: הדבר השני, אפרופו הדברים שנאמרו כאן על ראייה ממשלתית.

עפר שלח: אני רואה את אזורי התעשייה – אחמד, אתה זוכר שגם דיברתי אתך בשעתו עת יאיר לפיד ישב במשרד האוצר ואני ישבתי בוועדת הכספים על לנסות ליצור אזור תעשייה למשל לטייבה ולכוכב יאיר.

אחמד טיבי: נכון.

אחמד טיבי: נפגשנו.

עפר שלח: גם לכוכב יאיר, למי שלא יודע, אין אזור תעשייה.

עפר שלח: ישוב יהודי שהאוכלוסייה שלו – אני מניח שברוב הישובים כאן הייתם רוצים להיות במצב של האוכלוסייה שלו, אבל כרשות מקומית הוא מקבל מענקי איזון כי אין לו אזור תעשייה.

עפר שלח: להסתכל על זה לא רק בהקשר של ההכנסות של טייבה או של כוכב יאיר או של כל ישוב אחר אלא בהקשר של מודל של חיים ביחד.

עפר שלח: החיים ביחד צריכים להתחיל כאן מהמקום הזה, להתחיל מהראייה של צמיחה משותפת ומהיישום שלה דרך יצירת תעסוקה דרך אזורי התעשייה.

עפר שלח: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: רשות הדיבור לחבר הכנסת יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: שוקרון לחבר הכנסת אחמד טיבי.

יוסף ג'בארין: שוקרון לג'עפר ממרכז מוסאוא.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאני שם לב שיש סתירה עד כמה אנחנו מדגישים את חשיבות הנושא הזה של אזורי תעשייה לבין מה שאנחנו שומעים ממשרד האוצר ומיגאל ממשרד הכלכלה.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, מצד אחד אנחנו מדברים עד כמה זה קריטי להתייחס ברצינות לסוגיה הזאת ועד כמה קיים עוול היסטורי בכך שהישובים הערביים כמעט בלי אזורי תעשייה עד היום.

יוסף ג'בארין: מצד שני, תרשו לי יגאל ואמיר, אתם כאילו באתם בלי שיעורי בית, עם כל הכבוד.

יוסף ג'בארין: רק לפני חודשיים היה לנו דיון בוועדת ביקורת המדינה – חבר הכנסת טיבי, השתתפת בו – על דוח מבקר המדינה על כך שהממשלה כמעט ולא מתייחסת ברצינות לנושא הפיתוח הכלכלי בישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: זה דוח של מבקר המדינה, לא שלי ולא של מרכז מוסאוא.

יוסף ג'בארין: אומר הדוח של מבקר המדינה שבישובים הערביים עד היום אין תכנית אסטרטגית לפיתוח כלכלי בתוך הישובים הערביים כאשר במוקד עומדת סוגיית אזורי התעשייה.

יוסף ג'בארין: אנחנו באים היום ועם כל הכבוד לא ברור מה קורה עם תכנית החומש.

יוסף ג'בארין: הסכומים עליהם מדברים, לדעתי אף ראש רשות כאן לא יאמר שזה יגרום לשינוי משמעותי בשנים הקרובות.

יוסף ג'בארין: לכן התחושה שלנו היא שאין לנו בשורות טובות מכם.

יוסף ג'בארין: לכן אני מקווה שיהיה דיון המשך ונוכל לשמוע דברים יותר קונקרטיים בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: דיברו על אזורי תעשייה בישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: לגבי אזורי תעשייה משותפים.

יוסף ג'בארין: אני נתקל הרבה פעמים כשאומרים לי במשרדי הממשלה שהרשויות לא הגישו בקשות.

יוסף ג'בארין: אני אומר שצריך לפעול גם וגם.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, צריך לפעול כמובן לבקשות לאזורי תעשייה אבל גם בקשות לחלוקה, להקמת ועדות לחלוקה של אזורי התעשייה.

<קריאה: לא הקימו ועדות.

יוסף ג'בארין: אני יודע.

יוסף ג'בארין: גם אם החלוקה לא משביעת רצון, צריך להמשיך להגיש.

יוסף ג'בארין: גם לגבי המחצבות, גם לגבי אזורי תעשייה וכדומה.

יוסף ג'בארין: צריך להגיש כדי שלא נהיה במצב בו יאמרו לנו שאנחנו לא מבקשים.

יוסף ג'בארין: אני מניח שחבריי מהעיר אום אל פאחם ידברו על כך אבל זאת עיר עם יותר מחמישים אלף תושבים ועד היום אין זה אזור תעשייה דבר שלא מתקבל על הדעת.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: הדיון משודר לא רק בערוץ הכנסת אלא גם בפייסבוק.

אחמד טיבי: אמרתי לאנשים שישאלו שאלות אותן אני אעביר לקבלת תשובות.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אלי אלאלוף, ברוך הבא.

אחמד טיבי: תודה שהגעת.

אחמד טיבי: נשאלה שאלה והיא מה התקציב המיועד לאזורי תעשייה.

אחמד טיבי: נאמר שהתקציב הוא 45 מיליון שקלים לכל השאר.

אחמד טיבי: ראש מועצת בית ג'אן, מר קבלאן.

<ביאן קבלאן: תודה על הכינוס החשוב הזה.

<ביאן קבלאן: אני רוצה לתקן ולומר, דוקטור טיבי.

<ביאן קבלאן: זאת לא לידת עכוז ולא ניתוח קיסרי אלא זאת הפלה אחרי שהתינוק מת.

אחמד טיבי: מטבעי אני אדם אופטימי גם כאשר האור קצת מתרחק.

<ביאן קבלאן: בתי המלאכה הקיימים לא נותנים אפשרות לפתח מקומות תעסוקה.

<ביאן קבלאן: בתי מלאכה שקיימים נותנים פתרון משפחתי לאותה משפחה להתקיים, כך שאין אזורי תעשייה שאפשר להגדיר אותם כפי שעולה כאן.

<ביאן קבלאן: אזור תעשייה תפן, הולכים לחלק את הרווחים שלו.

<קריאה: כבר חילקו.

<ביאן קבלאן: חילקו את הרווחים.

<ביאן קבלאן: הייתה אתמול החלטה ולמי חילקו?

<ביאן קבלאן: נתנו חלק קטן כדי לסתום פיות, וסליחה על הביטוי, לכמה ישובים קטנים, ולעיר מעלות – שאין לי שום בעיה אתה ועם החבר שלנו שלמה בוחבוט, מצדי יכולים לתת לו עוד - אבל לא יכול להיות שמכניסים עיר שיש לה אזור תעשייה משלה ונותנים לה להיות שותפה בעוד אזור תעשייה כאשר לאחרים אין שום דבר והם רק בתכניות ויכול להיות שיזכו - אבל לא בדור שלנו – בעשרה אחוזים באזור תעשייה בטבריה שהוא לא מקבל ורק בשנים הבאות יכול להיות שהוא יזכה בכמה אגורות.

<ביאן קבלאן: בתי מלאכה שקיימים על קרקע פרטית, דוגמת הישוב פקיעין, כאשר שטח השיפוט הוא תחת אחריות מועצה אזורית מעלה יוסף.

<ביאן קבלאן: תושבי פקיעין, בתי המלאכה שלהם, הארנונה שלהם הולכת למעלה יוסף במקום שתגיע לאותו ישוב שאין לו בכלל הכנסות מאזור תעשייה.

<ביאן קבלאן: צריך לחייב כאן על פי חוק שלכל הישובים – וזה בתכניות החומש שלנו, ואני מצטרף לדבריו של חבר הכנסת עודה – כל עוד מחלקים אותנו למגדרים ולמגזרים, כך ימשיכו להתייחס אלינו.

<ביאן קבלאן: צריך להתייחס אלינו כאל גוף אחד.

<ביאן קבלאן: אנחנו ערבים, אנחנו מהווים 22 אחוזים מאוכלוסיית המדינה והתכנית צריכה להיות תכנית אחת לכולם ואין דרוזים או בדואים או צ'רקסים או ערבים.

<ביאן קבלאן: אני חלק ואנחנו ביחד צריכים לעמוד על הרגליים האחוריות ולהמשיך להיאבק למען הזכויות שלנו.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אני מקריא עוד תגובה השואלת למה אין שרים.

אחמד טיבי: אנחנו הזמנו שניים-שלושה שרים אבל נבצר מהם להגיע.

אחמד טיבי: זה ביטוי הדיפלומטי.

אחמד טיבי: חבר הכנסת באסל גטאס, בבקשה.

באסל גטאס: אני חושב שלדבר על אזורי התעשייה בהקשר של תכנית החומש, במיוחד שהסעיף הספציפי עליו דיברו אמיר ויגאל, זה מגלה את כל התמונה או מגלה את מה שעלול להיות גורלה של כל התכנית הכלכלית.

באסל גטאס: אני רוצה לדבר על אזורי התעשייה בנפרד מהתכנית הכלכלית ולא כחלק מהתכנית הכלכלית.

באסל גטאס: אני מסכים עם ראשי העיריות והמועצות, ואתם יודעים מה?

באסל גטאס: אני רוצה את אזורי התעשייה שלנו שכן יהיו אזורי תעשייה של בתי מלאכה.

באסל גטאס: לא חייב בכל כפר או ישוב שיהיה אזור תעשייה ואפילו לא בעיר קטנה כמו טמרה או שפרעם, שיהיה אזור תעשייה של מאות דונמים, עם מפעלים ועם סכנת זיהום וכולי.

באסל גטאס: אבל גם בתי המלאכה זכאים לאזור תעשייה מתוכנן, נקי, עם גישה לכל השירותים.

באסל גטאס: אנחנו זקוקים להיות או שותפים או בעלים של אזורי תעשייה משותפים.

באסל גטאס: הדרישה הזו לא צריכה תכנית חומש אלא צריכה החלטה פוליטית.

באסל גטאס: במקרה של טורעאן, למה עשרה אחוזים ובעוד חמש שנים מתחילים?

באסל גטאס: מחר בבוקר שר הפנים יחד עם שר הכלכלה יכולים להחליט שאזור תעשייה בר-לב משותף.

באסל גטאס: הייתה החלטה כזו, אז הייתה עיריית שעור שותפה בחמישים אחוזים.

<קריאה: 25 אחוזים.

באסל גטאס: לא.

באסל גטאס: אחרי הפיצול היא ירדה ל-25 אחוזים.

<קריאה: לא.

<קריאה: 25 אחוזים כי אלה ארבע רשויות.

באסל גטאס: קחו מקרה אחר כמו אזור תעשייה שפעם קראו לו טרידיון והיום קוראים לו משגב.

באסל גטאס: בכניסה לעיר סכנין, ממש בכניסה, על האדמות.

באסל גטאס: תמיד צריך להזכיר ולומר שכל אזורי התעשייה האלה הוקמו על אדמות שהופקעו מהישובים הערביים, כולל אזור התעשייה תפן שמייצר עשרות מיליונים בשנה ואף אחד מבעלי הקרקע המקוריים לא נהנה מהם.

באסל גטאס: אני מציע שניקח את הנושא הזה כפרויקט ברשימה המשותפת כפי שלקחנו את הנושא של התכנית הכלכלית.

באסל גטאס: אני מדבר גם לחברים שלי וגם לסיעות אחרות.

באסל גטאס: כאן לא צריך כסף נוסף אלא צריכה להיות חלוקה צודקת של ההכנסות.

באסל גטאס: לבוא בתכנית אחת לממשלה וכאן ההתנצלות של נתניהו, במקום וידאו, במקום, במקום, במקום – דברים כאלה שהאפקט שלהם משפיע יותר ממלים שלא יכולים לגשת לבנק ולפרוע אותן.

באסל גטאס: ההחלטה על אזורי תעשייה משותפים כמו משגב בסכנין, ערבה, דיר חנא.

באסל גטאס: אנחנו לא רוצים לגרש או להוציא, אבל חלוקה צודקת של ההכנסות.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: זוהיר יוסף, ראש מועצת דבוריה.

<זוהיר יוסף: שלום לכולם.

<זוהיר יוסף: אני מודה על הדיון.

<זוהיר יוסף: כפר דבוריה מונה כ-10,000 תושבים במצב סוציו אקונומי שתיים.

<זוהיר יוסף: אנחנו במצב של אבטלת נשים מעל שבעים אחוזים ואבטלת גברים 14 עד 17 אחוזים.

<זוהיר יוסף: אין לנו אזור תעשייה, אין לנו אזור מלאכה, אין לנו אזור מסחר.

<זוהיר יוסף: אנחנו היום שואפים לאזור מסחר.

<זוהיר יוסף: עוד לא הגענו בדבוריה לדבר על אזור תעשייה.

<זוהיר יוסף: כאשר אנחנו מדברים על תעשייה, אנחנו חושבים שזה חלום.

<זוהיר יוסף: הגשנו בקשה לאזור תעשייה אלון תבור על מנת לשתף אותנו בארנונה אבל לא התייחסו אלינו ואפילו לא קיבלנו תשובה.

<זוהיר יוסף: התשובה היחידה שקיבלנו אמרה שאנחנו מתוכננים לשלב ג'.

<זוהיר יוסף: שלב ג' לא באופק כי יש מספיק שטחים בשלב ב' שעוד לא נוצלו.

<זוהיר יוסף: לדעתי מה שאומרים לנו, זה סתם בולשיט.

<זוהיר יוסף: אין לנו תקציבים לאזורי תעשייה.

יוסף ג'בארין: כאן מגיע התור שלנו להתערב ולנסות לקדם את הנושא הזה.

<זוהיר יוסף: כאשר אנחנו מדברים על אזורי תעשייה, אנחנו נתקלים בחסמים.

<זוהיר יוסף: אנחנו אומרים שיש לנו אזור מינהל שהוא מאה דונם, מאתיים דונם, 250 דונם, ואז אנחנו נתקלים בהגדרות בתכנון ובנייה – נוף חקלאי, נגישות נופית וכל מיני דברים – שמונעים מאתנו אפילו להגיש תכנית.

<זוהיר יוסף: זאת אומרת, אם אני רוצה להתרחב היום בדבוריה לאזור תעשייה, ההגדרה של נוף חקלאי ואזור נופי או נגישות נופית, עד המדרגות של הבתים.

<זוהיר יוסף: אפילו באזור החקלאי, כדי לבנות סככה, אני לא יכול לבנות.

<זוהיר יוסף: אני חושב שמשרד האוצר צריך להתחיל קודם בתמ"א שסוגרת בפניו את מימוש התקציבים.

<זוהיר יוסף: יש לנו תקציבים, 45 מיליון, אבל מה שיש – לא נוצל שקל כי אין לנו אדמות.

<זוהיר יוסף: למה אין לנו אדמות?

<זוהיר יוסף: כי אנחנו לא יכולים ללכת ולתכנן כי יש חסמים תכנוניים ואז הכסף נכנס ויוצא וחוזר לאוצר.

<אמיר רשף: אבל גם בזה טיפלנו בצוות 120 ימים עם הורדת סף הכניסה של יישובי מיעוטים ל-ותמ"ל ועם שינויים בתמ"א 35 כדי לאפשר תכניות מתאר.

<זוהיר יוסף: כל השינויים בתמ"א 85 לא נגעו למגזר הערבי ולא התקבלה שום התנגדות.

<אמיר רשף: ועדות מקומיות בישובים ערביים, כדי שיוכלו לקחת יותר עובדים ויותר יועצים.

<זוהיר יוסף: נכון.

<אמיר רשף: יש בעיות.

<אמיר רשף: אנחנו לא אומרים שאין בעיות.

<זוהיר יוסף: אבל ההתנגדויות של תמ"א 35, כולן נדחו.

<זוהיר יוסף: אני התנגדתי וזה נדחה.

<זוהיר יוסף: דחו את כל ההתנגדות לעניין הנוף והרגישות הנופית.

<זוהיר יוסף: אני רציתי לתכנן ולא רציתי אזור תעשייה.

<זוהיר יוסף: אני אומר שההכנסה הממוצעת בדבוריה היא 2,300 שקלים, ההכנסה העצמית של המועצה היא 2,200 שקלים, אי אפשר לתת שירותים לתושבים.

<זוהיר יוסף: הפתרון היחידי הוא אזורי תעשייה, אזורי מסחר ואזורי מלאכה שאין לנו.

<זוהיר יוסף: האוצר צריך לדאוג לא רק לתקציב אלא גם למימוש התקציב וזה הכי חשוב.

<זוהיר יוסף: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: אני מברך על הישיבה.

ג'מאל זחאלקה: דוקטור אחמד טיבי, ארגון מוסאוא והנוכחים.

ג'מאל זחאלקה: יש לי מספר הערות.

ג'מאל זחאלקה: ההערה הראשונה היא שאם ניקח את כל שטחי התעשייה היום בישובים הערביים כולם, הם פחות משטח אזור התעשייה של נצרת עילית.

ג'מאל זחאלקה: פחות.

ג'מאל זחאלקה: זה מעמיד את הדברים בפרופורציה.

ג'מאל זחאלקה: אין כאן אפליה של עשרים אחוזים, של פי שתיים, אלא זה פי עשרות מונים.

ג'מאל זחאלקה: אם ניקח הקצאת הקרקע היום באזורי תעשייה בישובים הערביים מול היהודים, אני לא ספרתי את זה אבל אני חושב שזה מעל פי עשרים, אם לא יותר.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר – כדי לתת את זה באופן ציורי שאם ניקח את אזור התעשייה של נצרת עילית, 6,000 דונם, בכל הישובים הערביים אין 6,000 דונם באזורי תעשייה.

ג'מאל זחאלקה: בכולם, כולל בנצרת עצמה.

ג'מאל זחאלקה: כמובן אזור התעשייה הזה קרוב לכפר כנא וכל הזיהום שלו הולך לכפר.

ג'מאל זחאלקה: זאת הערה ראשונה, כדי להעמיד את הדברים בפרופורציה.

ג'מאל זחאלקה: לפי תכניות האוצר אפשר להגיע לשוויון בעניין הזה בעוד 300, 400 שנים, 500 שנים.

ג'מאל זחאלקה: אם ניקח את מה ששמעתי מכם היום, זה המצב.

ג'מאל זחאלקה: אני לא מאשים את הפקידים.

ג'מאל זחאלקה: הפקידים ציירו לנו את התמונה הנכונה.

ג'מאל זחאלקה: אין באמתחתם תכניות רציניות.

ג'מאל זחאלקה: אין.

ג'מאל זחאלקה: זה לשחק קצת פה וקצת שם, אחוז קטן כאן ואחוז קטן שם, ומסתבר שזה בעצם לא לביצוע.

ג'מאל זחאלקה: כאן דלות החומר שנותנת את דלות השיח.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אתה לא יכול לדבר הרבה כשאין לך כלום.

ג'מאל זחאלקה: אם היו תכניות רציניות, היו שומעים אותם, היה השר מגיע ומסביר שהנה, יש לנו תכניות רציניות.

ג'מאל זחאלקה: אין תכניות רציניות ואי אפשר לשחק ולהתווכח על כמה מיליונים פה וכמה מיליונים שם.

ג'מאל זחאלקה: צריך להקצות לעניין הזה מיליארדי שקלים ותכף אני אומר לכם למה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דיברנו על הכול אבל יש שני נושאים עליהם לא דיברנו כאשר האחד גדול מאוד והשני אולי משני.

ג'מאל זחאלקה: לא דיברנו על כוח האדם ועל האנשים ולא במקרה.

ג'מאל זחאלקה: אתה תביא את מפעל התעשייה, מה שאתה רוצה, ואני מוכן להתערב, תביא מה שאתה רוצה, תשים אותו בוואדי ערה, יש לך כוח אדם.

ג'מאל זחאלקה: שים מפעל שדחפו לדרום, הממשלה שילמה מאות מיליונים והאנשים כדי לעבוד בו נוסעים מרחקים גדולים מאוד או שגרים במקום המפעל, אבל שים מפעל תרופות – סתם דוגמה – יש לך רוקחים, יש לך פרמקולוגים, יש לך לבורנטים, יש לך מנהלים, יש לך כימאים, לא חסר כלום באופן עקרוני.

ג'מאל זחאלקה: נכון, צריך יותר אבל יש כוח אדם.

ג'מאל זחאלקה: למה לא חסר?

ג'מאל זחאלקה: כי אין להם עבודה, אין להם מספיק עבודה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאם אתה היום מפעל היי-טק – יש כוח אדם.

ג'מאל זחאלקה: לכן אנחנו צריכים לראות את התמונה בכללותה.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר שצריך לראות את התמונה, להתחיל לתכנן ולראות שיש כוח אדם גדול מאוד, כוח האדם הזה רוצה לעבוד, הכנסתו תגדל, יש הרבה נשים שרוצות לעבוד.

ג'מאל זחאלקה: לא רק על היי-טק תחיה חברה אלא גם על לאו-טק.

ג'מאל זחאלקה: מה שאמר פרופסור טרכטנברג, זה נכון.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עפר שלח הזכיר את טייבה וכוכב יאיר.

אחמד טיבי: נמצא כאן ממלא מקום ראש עיריית טייבה, מר עבד אל חכים גבארה.

<עבד אל חכים גבארה: תודה.

<עבד אל חכים גבארה: אני מודה לכם מאוד.

<עבד אל חכים גבארה: אין ספק שזו יוזמה מאוד חיונית וחשובה.

<עבד אל חכים גבארה: אין ספק, מכל מה שדיברו כאן, שמדובר במצב מאוד קטסטרופלי במגזר הערבי בעניין התעסוקה ואזורי התעשייה.

<עבד אל חכים גבארה: מדובר בעיקר הפרנסה ובעיקר הקיום והכבוד של האדם בהיותו אדם כדי להמשיך ולהתקיים.

<עבד אל חכים גבארה: אני חשתי את זה עת כיהנתי כחשב מלווה בשלוש רשויות בצפון.

<עבד אל חכים גבארה: המצוקה עומדת בעינה.

<עבד אל חכים גבארה: בטייבה, לפני כמה ימים היינו בסיור באזור התעשייה עם חברי כנסת בראשם עמד חברי אחמד טיבי וחשתם את זה מקרוב וראיתם במה מדובר.

<עבד אל חכים גבארה: אזור תעשייה שיש לו רק שם אבל כשאתה מגיע לשם אתה לא יודע מה אתה חושב.

<עבד אל חכים גבארה: מהניסיון שלי אני יודע שעשרים שנים אף אחד לא שם שקל אחד שם.

<עבד אל חכים גבארה: כספים מוקפאים ואני לא יודע היכן הם עומדים.

<עבד אל חכים גבארה: ירשנו מהוועדה הקרואה אזור תעשייה עם צו ארנונה ומסים מהגבוהים בארץ ולכן אני מדבר על נקודה מאוד חשובה.

<עבד אל חכים גבארה: חבר'ה, גם צו מסים גבוה וגם שירות ותשתיות אין, אז התוצאות כולן במינוס וכולן באופן שלילי.

<עבד אל חכים גבארה: עסקים נושרים מטייבה וזה משפיע הן על הישוב והן על התושבים.

<עבד אל חכים גבארה: זה גורם לעוני גדול בישוב אחד במרכז הארץ ומי כמוכם יודע שמדובר בעיר גדולה המונה מעל ארבעים אלף נפשות כאשר בפועל אנחנו מחזיקים יותר מחמישים אלף נפשות כי יש כאלה שאינם רשומים.

<עבד אל חכים גבארה: רציתי להבהיר את העניין ואני מקווה שאולי נחשוב על משהו, על מה שנקרא אפליה מתקנת על ידי התערבות הממשלה שיכולה לפזר עסקים במתן עידוד, במסים וכל מיני דברים כאלה שחברי הכנסת יודעים איך לקדם אותם בממשלה.

<עבד אל חכים גבארה: היה רעיון שפעם צץ לפיו המדינה תגבה את הארנונה ותחלק את הכסף ותעשה אפליה מתקנת בישובים.

<ג'עפר פרח: קרה עם זה משהו?

<ג'עפר פרח: הייתה חלוקה אחרת של כספי הארנונה?

<אמיר רשף: קרן ארנונה ממשלתית?

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: מהקרן.

<ג'עפר פרח: יש קרן ארנונה ממשלתית.

<ג'עפר פרח: חלוקה אחרת של הכנסות מארנונה.

<ג'עפר פרח: הייתה הצעה של האוצר.

<אמיר רשף: אני לא מטפל בזה ולכן אני לא רוצה להגיד שכן, זה מתקדם, לא, זה נעצר.

<אמיר רשף: אני אחזור הביתה, אבדוק את זה ואחזיר לכם תשובה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לעבד אל חכים.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את יושב ראש האופוזיציה, חבר הכנסת יצחק הרצוג.

אחמד טיבי: אהלן וסהלן.

אחמד טיבי: רשות הדיבור לאכרם חסון.

אכרם חסון: צהרים טובים ותודה על הדיון החשוב והמיוחד.

אכרם חסון: ללא כל ספק, שני הנושאים החשובים בחיי האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל הם החינוך והתעסוקה.

אכרם חסון: אנחנו כשישים אחוזים על פי כל הסקרים חיים ממשכורת אחת במדינה בה המגזר היהודי שמרוויח שתי משכורות אומר שהוא לא מסיים את החודש.

אכרם חסון: אנחנו משלמים אותם מחירים.

אכרם חסון: אני רוצה להגיד לכם שהכול פוליטי.

אכרם חסון: כאשר רצו לפתור את הבעיה של הנשים החרדיות בביתר עילית ובמודיעין, הקימו מפעלי היי-טק והעסיקו שם עשרות אלפי נשים.

אכרם חסון: כאשר ראו שיקנ

אכרם חסון: עם היא עיירה נידחת עם פשע ועבריינות, בא רבין והקים אזור תעשייה והיום הוא מייצא עשרה אחוזים מהתל"ג של היי-טק במדינת ישראל.

אכרם חסון: אותו דבר עשו עם אור עקיבא, עם טירת הכרמל, עם נשר, תל חנן וחיפה.

אכרם חסון: למה אני מזכיר אותם?

אכרם חסון: כי בזמנו אנחנו היינו עיר באמצע והיו חמש ערים מסביבנו ואצל כולן היו אזורי תעשייה.

אכרם חסון: אני לא בעד הדעה שאחד מחברי הכנסת אמר שאנחנו צריכים אזורי מלאכה.

אכרם חסון: אני אומר שאזורי מלאכה בחיים לא ירימו את הישוב כי כל עסקי המלאכה היו קיימים ונשארו בישובים שלנו והסתדרו גם בבתים פרטיים וגם בשטחים פרטיים ושילמו ארנונה.

אכרם חסון: אנחנו צריכים עוגן.

אכרם חסון: מפעלים רציניים מאוד שיביאו היי-טק, תעשייה רצינית, שתעסיק את כל האוכלוסייה שלנו ותרים את קרנו של כל ישוב וישוב.

אכרם חסון: היום אין תעשייה במגזר הערבי ומדוע אין?

אכרם חסון: כאשר אני פונה לחבר'ה הקובעים במשרדי הממשלה – ואני אומר לכם נתון משלכם – ואומר שמאז התחלתם לתת החלטות לפתח אזורי תעשייה, עד היום נתתם 250 מיליון שקלים.

אכרם חסון: אם נגיד יש שישים ישובים ערביים, כל אחד קיבל ארבעה-חמישה מיליון שקלים.

אכרם חסון: אם נעשה חשבון כמה צריך לפתח כל דונם, עלותו 400 אלף שקלים, וזה אומר שאנחנו פיתחנו 650 דונם שזה אזור התעשייה של כרמיאל.

אכרם חסון: אם כן, על מה מדברים?

אכרם חסון: זאת אפליה מתקנת?

אכרם חסון: כך נותנים נקודת זינוק שווה?

אכרם חסון: כך מתייחסים לאוכלוסייה שמונה מיליון ומאתיים אלף אנשים?

אכרם חסון: אני תמיד אמרתי וטענתי שברגע שאתה מצמיח את הכלכלה הערבית, אתה מצמיח את הכלכלה של מדינת ישראל.

אכרם חסון: עד אז הכול פוליטיקה והכול בולשיט והכול קלנפאדי.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יצחק הרצוג, ראש האופוזיציה שביומיים האחרונים מחייך יותר מדי.

אחמד טיבי: בבקשה אדוני.

יצחק הרצוג: צהרים טובים.

יצחק הרצוג: האמת היא שאני ראיתי את השידור בשידור חי עד השעה 1:00 וזה היה מאוד מאוד מעניין.

יצחק הרצוג: שמעתי גם מה אמר כאן נציג האוצר בדיון הזה של ועדת הכספים.

יצחק הרצוג: אני רוצה להודות לידידי אחמד טיבי על היוזמה ועל ההובלה של הדיון הזה.

יצחק הרצוג: נמצאים כאן ראשי רשויות שחלקם הם ידידים ומכרים אישיים שלי ואני מאחל לכולכם בהצלחה.

יצחק הרצוג: הדיון הזה הוא דיון מכין לדיוני התקציב.

יצחק הרצוג: הבעיה בדיוני תקציב היא שבסוף לא רק שהכול פוליטיקה – אני אומר את זה במיוחד לחברי אכרם חסון כי הוא חבר קואליציה – אלא שאנחנו יכולים לדבר הרבה ואנחנו נרצה לראות בסוף שטרות.

אכרם חסון: אולי תיכנסו לקואליציה ונשפר את המצב.

יצחק הרצוג: אין ספק שאי אפשר לדבר בכפל לשון, מצד אחד להגיד שהמקור לצמיחה של מדינת ישראל הוא צמיחה במגזר הערבי ושתעסוקת נשים במגזר הערבי, שפכו עליה מיליארדים ולא מימשו את התוצאה הנדרשת, ומצד שני לא לתת משאבים ממוקדים ונכונים לכל סוגיית התעסוקה במגזר הערבי.

יצחק הרצוג: אחד המרכיבים של סוגיית התעסוקה היא כמובן אזורי התעשייה למיניהם או אזורים משותפים או מקורות הכנסה שמביאים עובדים מישובים שונים ביחד עם מערכת של היסעים ומערכת של השכלה וכל מה שנדרש.

יצחק הרצוג: בדיוק שאלתי את מנהל הוועדה טמיר שהוא אחד מהמומחים הכי גדולים לתקציב המדינה האם אנחנו יודעים שתכנית ה-15 מיליארד נכנסת לתקציב המדינה ואפילו כתכנית רב שנתית ואין תשובה.

יצחק הרצוג: אלי היקר, שגם הוא חבר הקואליציה ועושה עבודת קודש בהזרמה של משאבים לשינויים חברתיים והוא יודע שזה חלק מהפחתת העוני, צמצום העוני וצמיחה במגזר הערבי.

יצחק הרצוג: זה מימוש התכנית כולל האלמנטים הנדרשים לתעסוקה.

יצחק הרצוג: כך שאני בא לכאן לתת גיבוי מלא.

יצחק הרצוג: האנשים שלי בוועדה, נציגי האופוזיציה בוועדה, יתמכו בכל דרך בכך שהמהפכה הנדרשת בסוגיית אזורי התעסוקה וכמובן קידום התעסוקה בכלל במגזר הערבי כחלק מה-15 מיליארד ייושם במלוא האפקטיביות בתקציב הקרוב.

יצחק הרצוג: תודה רבה לכם.

אחמד טיבי: אני מודה לך.

אחמד טיבי: תודה שכיבדת אותנו בנוכחות שלך.

אחמד טיבי: דבריך חשובים.

אחמד טיבי: אנחנו מקווים שניעזר בך כיום ובעתיד בנושאים האלה.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור למר קאבי זידן שיאמר את דבריו החשובים בנושא הזה.

יצחק הרצוג: פעם הוא היה העוזר שלי כשר בחמישה תפקידים.

<זידאן כעביה: אני מודה לך חבר הכנסת אחמד טיבי על היוזמה וגם על ההזמנה וגם על הלחץ של ג'עפר לבוא ולהשתתף בדיון החשוב הזה.

<זידאן כעביה: אני מברך על נוכחות מאוד מכובדת של ראשי הרשויות.

<זידאן כעביה: כנראה שהנושא הוא מאוד חשוב.

<זידאן כעביה: אני מראשי הרשויות הוותיקים שנמצאים כאן.

<זידאן כעביה: יחד עם אחמד טיבי היינו בארבע ממשלות, גם בממשלה של ברק, גם של שרון, גם של אולמרט וגם האחרונה של ביבי נתניהו.

<זידאן כעביה: אני חושב שאין שנה שלא היה דיון בנושא של אזורי התעשייה במגזר הערבי.

<זידאן כעביה: תמיד אומרים לנו מה אתם מתבכיינים.

<זידאן כעביה: תגידו לנו במצב הזה מה לעשות, אם לא לבכות ולהתבכיין.

<זידאן כעביה: אני חושב שהגיע הזמן לקום ולעשות דברים.

<זידאן כעביה: נכון, אני ישוב קטן של 5,000 תושבים, אבל גם לי יש שאיפה לקדם את התעסוקה בישוב שלי.

<זידאן כעביה: בערים שאין אזורי תעשייה, אומרים, מה אתה רוצה, תקים, תלך לאזור תעשייה משותף.

<זידאן כעביה: הלכתי יחד עם זרזיר למועצה אזורית עמק יזרעאל, לפני שמונה שנים בדיוק, ואמרתי שאני לוקח את הפיילוט יחד עם אייל בצר וחתמנו על הצהרה.

<זידאן כעביה: למרות שאני הישוב הכי קטן ביניהם, נתנו שליש-שליש-שליש בארנונה.

<זידאן כעביה: שתדעו, יש לי תחנת דלק כאשר הגבול שלי הוא חמישים מטרים ממנה אבל לאן היא שייכת?

<זידאן כעביה: היא שייכת למועצה האזורית עמק יזרעאל.

<זידאן כעביה: כאן בא הנושא השני שהוא חלוקת הכנסות.

<זידאן כעביה: בינתיים אם לא תהיה חלוקת הכנסות, נמשיך כך.

<זידאן כעביה: נמשיך לחיות על משכורת אחת במגזר הערבי ובמגזר הבדואי וכאן אין הבדל לא בין הדרוזים, לא בין הבדואים וכולי.

<זידאן כעביה: אתה יודע מה?

<זידאן כעביה: שיחלקו אותנו אבל שייתנו.

<זידאן כעביה: יעשו חלוקה.

<זידאן כעביה: שיחלקו אותנו לדרוזים, בדואים, יהודים אבל שייתנו לכולם וייתנו מספיק.

<זידאן כעביה: אין לי רגשי נחיתות.

<זידאן כעביה: לכן אני חושב שצריך כאן לעשות מעשה.

<זידאן כעביה: עד עכשיו הייתי אופטימי אבל אחרי הדברים של חברי וידידי מודר, שגם בתכנית של 15 המיליארד אין פתרון לאזורי תעשייה במגזר, מה צריך לעשות בעניין הזה?

<זידאן כעביה: לכן אני מסכים עם חברי וידידי יצחק הרצוג שנדאג כולנו שה-15 מיליארד אכן ייכנסו בתוך תקציב המדינה.

<זידאן כעביה: אם לא ייכנסו, רחאט פלשתין.

<זידאן כעביה: אני אומר לכם.

<זידאן כעביה: חבל על הזמן.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר גם לצופים שעוקבים אחרי השידור בפייסבוק שיש כאן את שני האנשים האחראים מטעם משרדי הממשלה, מטעם משרד האוצר מר אמיר רשף שהוא אחראי על נושא אזורי תעשייה, ומטעם משרד הכלכלה יגאל צרפתי.

אחמד טיבי: אלה שני הפקידים הבכירים ביותר שנוגעים בנושא הזה שנמצאים כאן.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת אלי אלאלוף.

אחמד טיבי: בבקשה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לך שהגעת.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אני רואה כמה הנושא חשוב.

אלי אלאלוף: קשה לי לשמוע את מה שאתם אומרים לא מפני שזאת לא האמת אלא מפני שזה אוזלת יד של המדינה של כולנו.

אלי אלאלוף: זה כואב לי.

אלי אלאלוף: לי יש שני כלים.

אלי אלאלוף: האחד, אני שייך לסיעת כולנו ואני מוכן לעזור לאחמד ולכל החברים, ולחתום ולדחוף דרך הסיעה שלנו את הטיפול בנושא הזה.

אלי אלאלוף: נושא שני, יש לי כלי שנקרא ועדת העבודה והרווחה - והיום העבודה והרווחה ביחד – והבריאות ואני מוכן בוועדה הזאת לנצל את הפורום כדי להביא לדיון את הדברים שקשורים לאזורי תעשייה כמו שנאמר על ידי ג'מאל זחאלקה כי יש כאן באמת עניין של כוח אדם וצריך לעשות תכנית עבודה כדי להכשיר את כוח האדם כי לפעמים זה ביצה ותרנגולת, כוח אדם מושך תעשייה ועשייה בכלל ולפעמים תעשייה מושכת כוח אדם כשהיא מגיעה, אם היא מגיעה.

<ג'עפר פרח: ישב כאן אכרם חסון, ואתה גם חבר קואליציה, וביחד עם דוקטור טיבי, אולי תקימו צוות עבודה שיפנה לכחלון כדי שיגדיל את התקציב כי התקציב הזה בלתי אפשרי.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, וסליחה, אני מראש מתנצל אם אני אומר דבר שנראה לכם שטותי.

אלי אלאלוף: אני לא מאמין בתקציב.

אלי אלאלוף: אני מאמין בתכנית.

אלי אלאלוף: אם אנחנו נעשה תכנית שהיא מקובלת, לא שום תכתיב, תכנית ישימה ומקובלת על ידי כולם, ונבוא בצורה מסודרת עם הפורום שאתה נמצא בו או כל פורום אחר, אני מתנדב להיות בכל פורום שיעסוק בזה.

אלי אלאלוף: לבוא ולהגיד לממשלה ולאוצר, חברים, זאת התכנית המאוד ספציפית שאנחנו רוצים כולל היכולת לעשות אותה במידית.

אלי אלאלוף: אני לא שייך למפלגת ראש הממשלה, אני גם אגיד לכם שלפעמים קשה לי להצביע בקואליציה, אבל אני רוצה להאמין למה שהוא אומר בזמן האחרון.

אלי אלאלוף: הוא כן רוצה לשנות דברים ומותר לי להגיד עכשיו, זה אחרי כמה חודשים, שלי הייתה שיחה מאוד ארוכה עם ראש הממשלה על החברה הערבית, כיהודי, כישראלי, כציוני אפילו.

אלי אלאלוף: יש רצון לשנות את זה.

אלי אלאלוף: אני לא יודע אם יש לו תמיד את היכולת, את הידע ואת הרגישות הנדרשת כדי לעשות את זה.

אלי אלאלוף: כל עוד אתם לא מקבלים מה שהוא אומר כדבר טוב, זה אומר שהוא נכשל.

אלי אלאלוף: אבל בואו נעשה את זה.

אלי אלאלוף: יש רצון לעשות שינוי.

אלי אלאלוף: יש רצון לאפשר תיקון של המערכת אבל בואו נהיה קונקרטיים.

אלי אלאלוף: אני אומר לך אחמד שאני לרשותך, לרשות כל מי שתמצאו לנכון.

אחמד טיבי: תמיד היית.

אלי אלאלוף: אני מוכן לבוא ולעשות דברים מאוד מעשיים.

אלי אלאלוף: בוא ניקח שניים-שלושה מקומות, נעמיד בפני עובדה מוגמרת, זאת המדיניות של הפורום הזה מול האוצר.

אלי אלאלוף: אני מכיר את האנשים של האוצר ואני אומר לכם שהם מתים לתקן עולם אבל לא תמיד לפי הדרך שלכם.

אלי אלאלוף: אני אומר שצריך להיות מעשי.

אלי אלאלוף: זה הסיכום שלי.

אלי אלאלוף: אני בא להגיד לפורום הזה ראשית שאני מעריך אתכם, מעריך את ההתכנסות, כל הכבוד על הארגון של המפגש הזה, אבל בואו נהיה תכליתיים, נצא מכאן עם 1, 2, 3, 4 שאפשר לתרגם ולעקוב כדי שזה יתבצע.

אלי אלאלוף: אני שומע חמש שנים פה הבטחה, עשר שנים שם, איזה תסכול מטורף, איזו בושה למערכת הממשלתית שמקבלת החלטות ולא יודעת ליישם אותן.

אלי אלאלוף: אחמד, אמרתי לך ואני חוזר ואומר כאן שבשמחה אני מוכן להרים כל פרויקט שנוכל לתרגם אותו ביחד ולעשות אותו.

אלי אלאלוף: אני מתנצל שאני חייב לעזוב את הדיון.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אום אל פאחם.

<בילאל מחז'י: שלום לכולם.

<בילאל מחז'י: אני מודה על הדיון החשוב הזה.

<בילאל מחז'י: אני חושב שצריכים להיות תכליתיים.

<בילאל מחז'י: אישרו לנו אזור תעשייה באום אל פאחם בשנת 2004, מאה דונם, ועד היום לא סיימו את זה.

<בילאל מחז'י: מאה דונם בשנת 2004 ועד היום לא סיימו את זה ועדיין השטח לא חולק.

<ג'עפר פרח: עד היום הוא לא שווק?

<בילאל מחז'י: עדיין לא.

<בילאל מחז'י: בשנת 2007 עשו את האזור המשותף של ואדי ערה, אזור תעשייה משותף עם כ-600 דונם וקבעו בשנת 2007 ועד היום - רק לפני יומיים ישבנו בעוד ישיבה, שוב יצא סיכום - לא יושם.

<בילאל מחז'י: אני חושב שהיום יש בוואדי ערה 1,300 צעירים שסיימו לימודי הנדסת מחשבים ותוכנה.

<בילאל מחז'י: תארו לעצמכם כמה מהם נשים והן נוסעות לתל אביב ולחיפה כשיש להן משפחה.

<בילאל מחז'י: אם היה אזור תעשייה קרוב לבית, שתי דקות מהבית, זה יעודד במיוחד נשים ללמוד מקצועות של היי-טק וזה יכול להגדיל את התוצר הלאומי במדינה.

<בילאל מחז'י: אני חושב שהמדינה לא מנצלת שבעים אחוזים מהנשים במגזר הערבי שהן מובטלות ולא מנוצלות בתעסוקה.

<בילאל מחז'י: אני חושב שזה נותן לא רק למגזר הערבי, לחברה הערבית, אלא לכל המדינה.

<בילאל מחז'י: לידינו בתענכים בגלבוע עשו אזור תעשייה וכל היזמים ובעלי המפעלים באום אל פאחם עברו לשם כי עלות דונם בתענכים היא 160 אלף שקלים והעלות, בגלל הדמוגרפיה של אום אל פאחם, היא 310 אפילו שהסובסידיה הועלתה.

אחמד טיבי: מה התשובה שלכם לנקודה הזאת שמעלה בילאל?

אחמד טיבי: אני מקבל הרבה הערות רבותיי נציג משרד הכלכלה ונציג האוצר שאם יחליטו להקים אזור תעשייה בצפון, אין חלקת אדמה מתאימה, נוחה וזמינה.

אחמד טיבי: האם זה נכון?

אחמד טיבי: מה התשובה לבילאל מבחינת מחיר?

<ג'עפר פרח: מינהל מקרקעי ישראל מייקר את המחיר.

<אמיר רשף: עלות הפיתוח נגזרת ממרכיבים הנדסיים טכניים.

<אמיר רשף: אני לא יודע כמה עולה לפתח את הקרקע, אבל יכול להיות שהפער נוצר בגלל הטופוגרפיה.

<ג'עפר פרח: יש גם את הטופוגרפיה אבל גם את מחיר הקרקע.

<אמיר רשף: לדעתי הוא דיבר על עלות הפיתוח, על 310 מול 160.

<אמיר רשף: אפשר לעשות את הבדיקה הזאת.

<ג'עפר פרח: הרי זאת הוצאה מותנית בהכנסה.

אחמד טיבי: יגאל, יש לך תשובה?

<יגאל צרפתי: קודם כל, בהמשך למה שאמר אמיר, צריך לזכור שהמנדט שלנו הוא בעצם להמליץ בפני רשות מקרקעי ישראל לשווק קרקעות ללא מכרז.

<יגאל צרפתי: זאת אומרת, זה בעצם, אם לקרוא לזה כך, הכוח האמיתי שלנו.

<יגאל צרפתי: לבוא ולהגיד שיזם פלוני אלמוני יקבל את מגרש מספר 37ב' באזור תעשייה זה או אחר ללא מכרז.

<יגאל צרפתי: הוא לא עומד במכרז למעט איזשהו אחוז קטן בסופו של יום שנותרו כמה מגרשים ואז המינהל מתבקש לצאת למכרז.

<יגאל צרפתי: כל מגרש, יש לו את המאפיינים שלו.

<יגאל צרפתי: עלות של מגרש במישור החוף לא זהה לעלות של מגרש בבית ג'אן או במקום אחר.

<בילאל מחז'י: לפי הכדאיות הכלכלית של היזם, הוא הולך לתענכים ולא הולך לאום אל פאחם.

<סוהל דיאב: שני מגרשים שווקו בטמרה לפני חצי שנה.

<יגאל צרפתי: במכרז?

<סוהל דיאב: במכרז.

<סוהל דיאב: מיליון ומאתיים אלף שקלים לדונם.

<בילאל מחז'י: ובתענכים 160 אלף שקלים.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, אהלן וסהלן.

אוסאמה סעדי: הדיון הוא חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אני מתנצל אבל היו לנו הצבעות בוועדת החוקה על חוקים כי מחר אנחנו כאילו יוצאים לפגרה.

אוסאמה סעדי: שמעתי את הפתיחה אדוני היושב ראש, גם שלך וגם של ג'עפר.

אוסאמה סעדי: המספרים זוועתיים.

אוסאמה סעדי: אם רק שלושה אחוזים הם אזורי תעשייה ערביים ו-96 אחוזים הם אזורי תעשייה, המספר הזה הוא הכותרת של היום הזה.

אוסאמה סעדי: גם המספרים מבחינה כספית, מה שאמר נציג האוצר והתשובה של מודר יונס, אני מתאר לעצמי שכל ראשי המועצות והעיריות שדיברו, דיברו באותו קו.

אוסאמה סעדי: לפני שבועיים אנחנו היינו ברהט ועשינו סיור וראינו את אזור התעשייה המשותף שם שקולט בינתיים 1,500 עובדים ואמור לקלוט כ-4,000-5,000 עובדים.

אוסאמה סעדי: זה מנוף צמיחה חשוב מאוד ואני מניח שכל ראש מועצה וכל ראש עירייה – בין אם זה בערבה, טמרה, דבוריה, טורעאן או אום אל פאחם – רוצה להגיע למצב שיהיה לו אזור תעשייה או אזור תעשייה משותף.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות ולא יעלה על הדעת שעיר שהוכרזה כעיר, ערבה, אין בה אזור תעשייה.

אוסאמה סעדי: טמרה, בקושי.

אוסאמה סעדי: סיירנו גם בטייבה וראינו.

אוסאמה סעדי: בושה לקרוא למקום אזור תעשייה.

אוסאמה סעדי: כאשר מדברים על עוני ושישים אחוזים מהאוכלוסייה הערבית היא מתחת לקו העוני, שני ילדים מתוך שלושה הם עניים, כאשר בטבלה של הערים והישובים שמככבים באבטלה, עשרת הראשונים הם ישובים ערביים – זה אומר דרשני.

אוסאמה סעדי: לכן באמת צריך להשקיע.

אוסאמה סעדי: על תכנית החומש אמרנו שהמבחן הוא ביישום והמבחן הוא בביצוע ובהזרמת כספים להקמת אזורי תעשייה, גם על מנת להעסיק אנשים בהיי-טק וגם על מנת להעסיק נשים.

אוסאמה סעדי: אני מברך אותך אדוני היושב ראש על שאתה כל שנה עושה מעקב אחרי הנושא הזה ואני מקווה שבשנה הבאה נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה ביחד עם מוסאוא ואם צריך ללכת לבתי משפט כפי שעשינו נגד משרד התרבות, נעשה זאת על מנת ליישם.

אוסאמה סעדי: יש כאן הצהרות.

אוסאמה סעדי: 45 אחוזים מבחינת שינוי מנגנוני התקציב.

אוסאמה סעדי: צריך לעקוב וליישם.

אוסאמה סעדי: אם לא מיישמים את זה, צריך לפעול.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אמין פארס מנצרת.

<אמין פארס: צהרים טובים לכולם.

<אמין פארס: תודה על ההזמנה גם לחבר הכנסת אחמד טיבי וגם למרכז מוסאוא, מקום העבודה הקודם שלי.

<קריאה: ממייסדיו.

<אמין פארס: לפני שש שנים היינו בדיונים כאלה והכול נמשך כפי שהיה לפני שש שנים ולפני עשרים שנים.

<אמין פארס: השאלה שנשארה פתוחה, גם אחרי הדיון הזה, מתי זה ישתנה.

<אמין פארס: לא באתי לדבר באופן כללי אלא אני רוצה לעשות את החיים יותר קלים גם למשרד הכלכלה וגם למשרדי הממשלה.

<אמין פארס: ניקח את נצרת כדוגמה ולא רק בגלל החשיבות של העיר עצמה אלא בגלל שהיא מייצגת את כל הסוגיות שעלו כאן.

<אמין פארס: עיר כמו נצרת, יש בה רק 350 דונם תעשייה כאשר האזור רובו ככולו על אדמות פרטיות.

<אמין פארס: כרגע אין אזור תעשייה על אדמת מינהל, חוץ מאזור התעשייה הצפוני שעכשיו הצטמצם מ-700 דונם ל-120 לדונם.

<אמין פארס: יותר ממחציתו הוא מתחם שלא נותן מענה אלא לצורכי מסחר.

<אמין פארס: אם תחפש בעיר כמו נצרת שמונה שמונים אלף תושבים ארבעים אלף דונם, לא תמצא מקום לאזור תעשייה וזה אומר שצריך לפרוץ את הקו הכחול ועל זה גם דיברה התכנית החדשה.

<אמין פארס: זה מאוד חשוב לא רק לעיר נצרת אבל אני מדבר על העיר נצרת שוב כדוגמה וכעיר חשובה.

<אמין פארס: הרבה אנשים עסקים והרבה מפעלים שהיו קיימים בעיר נודדים מחוצה לה ויש הרבה דוגמאות ואפשר לראות זאת באזורי התעשייה השכנים.

<אמין פארס: יש את הצורך הזה לפתח אזור תעשייה משותף או מיוחד לעיר נצרת מעבר לקו הכחול של העיר וגם יש צורך לשתף אותה באזורי תעשייה קיימים, גם בגלל החלטות ממשלה קודמות אבל גם בגלל העובדה שהרבה מאנשי העיר עצמה פועלים באזורי תעשייה הללו כמו שגיא 2000 והתענכים.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: נאסר סנעללה, בבקשה.

<נאסר סנעללה: תודה.

<נאסר סנעללה: דוקטור טיבי פתח את הישיבה כאשר אמר שאנחנו התושבים הערביים חוזרים לישובים שלנו כבית מלון.

<נאסר סנעללה: הלוואי שהמצב היה כזה כי לבית מלון אנחנו מחכים משנה לשנה.

<נאסר סנעללה: הישובים שלנו היום הם בתי מלאכה.

<נאסר סנעללה: אנחנו ישנים בתוך בתי המלאכה.

<נאסר סנעללה: לכן, בנוסף לכל מה שנאמר כאן ואני מסכים לו, אני חושב שלא פחות אזורי התעשייה או המלאכה – לא משנה לי איך נקרא לזה – חשובים לישובים הערביים לא רק מהבחינה הכלכלית אלא מבחינת איכות החיים.

<נאסר סנעללה: היום הכפרים שלנו עמוסים יותר מדי, כל המסגריות, הנגריות, הפנצ'ריות, בתי מטבחיים, הכול נמצא מתחת לבתים ואי אפשר לחיות.

<נאסר סנעללה: העומס בכפר כאשר באים לפרוק ולהעמיס, הרחוקות שלנו צרים, אי אפשר לסבול את זה.

<נאסר סנעללה: לכן אני חושב שצריך מיד להתחיל ולא לחכות ובכל ישוב לתכנן ולתת תקציב לתכנון אזור כזה שיהיה אפשר להעביר אליו את כל בתי המלאכה והעסקים האלה, בנוסף למסחר.

<נאסר סנעללה: בכפרים שלנו ובישובים שלנו, אין אפילו אולם לשמחות, לחתונות ולכנסים.

<נאסר סנעללה: בקיץ כל הרחובות שלנו סגורים כי עושים את החתונות בכבישים וחוסמים את הכפר כך שאי אפשר להיכנס.

<נאסר סנעללה: לכן צריך למצוא ולהתחיל מיד בתכנון המקומות האלה.

<נאסר סנעללה: לפחות שיהיה תקציב לתכנון.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אנחנו חייבים להתכנס לסיום.

אחמד טיבי: אני אתן את רשות הדיבור לכמה דוברים ואני מבקש לקצר.

<מחמוד אגבריה: רציתי לדבר על הבירוקרטיה של משרד הכלכלה בנושא של פיתוח אזורי תעשייה.

<מחמוד אגבריה: מעסיקים חברות פיתוח ומנהלות וזה מייקר – וזה מוכח בשטח – את נושא עלויות הפיתוח לפחות בשלושים אחוזים.

<מחמוד אגבריה: ההמלצה היא ללכת לפיתוח אזורי תעשייה כך שהרשות המקומית תיקח על עצמה לפתח את אזורי התעשייה.

<יגאל צרפתי: אנחנו לא מכריחים.

<יגאל צרפתי: הרשות בוחרת.

<יגאל צרפתי: זאת המדיניות שאני הנחלתי.

<יגאל צרפתי: אני לא קובע לאף אחד.

<יגאל צרפתי: יש לו שתי אופציות והוא בוחר.

<מחמוד אגבריה: ההמלצה תהיה שהמועצות המקומות ייקחו על עצמן את פיתוח אזורי התעשייה וזה יחסוך לפחות שלושים אחוזים.

<ג'עפר פרח: ארבעים אחוזים.

<ג'עפר פרח: זה בדוק.

<מחמוד אגבריה: נושא אחר הוא הנושא של הקריטריונים שנקבעו בנושא מתן הסובסידיה לעלויות הפיתוח.

<מחמוד אגבריה: הקריטריונים לא בדיוק מתאימים למגזר.

<מחמוד אגבריה: אצלנו באום אל פאחם זה יקר מאוד, אי אפשר למשוך יזמים בעלויות הפיתוח היקרות בארץ ולכן צריך להתחשב במתן סובסידיה יותר גבוהה.

אחמד טיבי: היטבת להציג את הנושא שלך.

אחמד טיבי: ראש תחום מגזר ערבי, התאחדות התעשיינים.

<קריאה: שלום לכולם.

<קריאה: דיברנו על כמה אתגרים בהיעדר אזורי תעשייה, על נגישות, תעסוקת נשים וחינוך טכנולוגי.

<קריאה: אני מציע שכיוון שהוצאו הפיתוח הן גבוהות, מצד שני יש לנו תמריצים ממשלתיים לאזורי תעשייה פיתוח א', ואני מציע להקים אזור תעשייה מרחבי.

<קריאה: למשל, במשולש לעשות אזור תעשייה מרחבי.

<קריאה: ברור לנו שלא בכל ישוב ערבי נקים אזור תעשייה.

<קריאה: זה פתרון אחד.

<קריאה: הפתרון השני הוא מפעלי עוגן צמודי ישוב.

<קריאה: התפיסה היא חיזוק התעשייה בישוב הערבי ובכך הוספת מעגלי תעסוקה נוספים ביחס של אחד לשניים וחצי ובכך שיפור הכלכלה ושיפור הביטחון.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: מחמוד עקאווי, מטה אשר.

<מחמוד עקאווי: הדיון היום מתחלק לשני חלקים.

<מחמוד עקאווי: התעשייה ברמה גבוהה וישובים מדברים על הוצאת מטרדים.

<מחמוד עקאווי: לדעתי בעל נגריה אם יהיה יכול להשתלב באזור תעשייה גדול, כל ההכנסה השנתית שלו לא תכסה לו חמישה מטרים ארנונה בתוך אזור תעשייה.

<מחמוד עקאווי: לכן צריך להפריד בין שני הדברים.

<מחמוד עקאווי: אני לא חושב שהמגזר שלנו בשל כלכלית להשתלב כאזורי תעשייה ברמה גבוהה.

<מחמוד עקאווי: לכן צריך לתת את המענים באזורי הוצאת מטרדים.

<מחמוד עקאווי: ליד כל ישוב וישוב, יהיה אזור לצורך המטרדים, להוצאתם בעסקים זעירים כפי שזה נקרא.

<קריאה: בוא נעשה סיור בציפורי ותראה ששלושים אחוזים בציפורי, שלושים אחוזים מהעסקים הם בבעלות ערבית.

<קריאה: הוא משלם ארנונה לציפורי ולנצרת עילית.

<קריאה: לך לכפר קאסם ותראה מה בנו שם .

<מחמוד עקאווי: מי שיכול מהמגזר שלנו להשתלב, ישתלב באזור תעשייה משותף כי אנחנו מדברים היום על חיים משותפים גם בתחום הכלכלי וגם בתחום העסקי.

<מחמוד עקאווי: לכן צריך לעודד אזור כמו אזור תעשייה כברי ברמת אשכול גליל מערבי שהיום מבססים אותו ונכנסים לתכנון חדש.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: השארתי את ג'ריס לקראת הסוף.

<ג'עפר פרח: השארת אותו לסוף כי יש לו חדשות טובות.

<ג'ריס מטר: דוקטור אחמד טיבי וג'עפר, תודה על הדיון.

<ג'ריס מטר: אני רוצה להתייחס לאזורי תעשייה.

<ג'ריס מטר: חברים, המצב הרבה יותר גרוע מכפי שאנחנו הצגנו כאן ואני רוצה להדגיש את זה.

<ג'ריס מטר: אני רוצה להביא דוגמה למה שקרה אצלנו בעילבון.

<ג'ריס מטר: כדי להרחיב את אזור התעשייה, זה לקח לנו עשר שנים מהם חמש שנים בבג"ץ להתרחב רק ב-56 דונם.

<ג'ריס מטר: אתה מתחיל לתכנן ולעשות שינוי ייעוד בקרקע, אבל זה ייקח עוד כמה שנים.

<ג'ריס מטר: אם יש איזושהי תכנית במגירה, ייעור או משהו, זה עודף על התכניות האלה שלנו.

<ג'ריס מטר: העניין הוא קשה מאוד במגזר הערבי.

<ג'ריס מטר: אני רוצה להדגיש שאם לא ייעשה מעשה, אם לא תהיה מדיניות ממשלתית כדי לפתור את הבעיות האלה שהם עצם קיומנו, העניין הזה ימשיך לדשדש, ימשיך להיות קשה ולא יצמח מזה כלום.

<ג'ריס מטר: אנחנו רק דשים וחוזרים על אותם דברים.

<ג'ריס מטר: אני שומע מכל חברי הכנסת שנכחו בדיון שכולם גילו הבנה.

<ג'ריס מטר: אני קורא לכם, קומו ותעשו מעשה.

<ג'ריס מטר: שכל אחד בסיעה שלו ילחץ על הממשלה שתהיה תכנית לפתרון כל העניין הזה של המגזר הערבי.

<ג'ריס מטר: חייבים להגיע לפתרון כי אחרת העניין הזה ילך ויחמיר ושום דבר לא יצמח לטובת המגזר ואנחנו נמשיך לסבול ונמשיך ליילל ונמשיך לבכות, אבל שום דבר לא יצא מזה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: לפני שפקידי הממשלה יענו ויסכמו, יש מישהו שביקש ולא קיבל את רשות הדיבור?

<יאסר עומר: ראש מועצה אזורית אלבטוף.

<יאסר עומר: אני מברך על המפגש הזה.

<יאסר עומר: המפתח הוא בתכנית אב.

<יאסר עומר: בלי תכנית אב לתעסוקה – אני לא רוצה לדבר רק על תעשייה אלא גם על תעסוקה – זה לא יצא.

<יאסר עומר: אם נדבר כולנו על אזור תעשייה, זה ממש בלתי אפשרי בכל מקום.

<יאסר עומר: זה יכול להיות גם אזורי.

<יאסר עומר: אני מועצה אזורית, ארבעה ישובים שאפילו אין ביניהם רצף טריטוריאלי.

<יאסר עומר: תכנית המתאר אפילו לא לקחה בחשבון בעת אישורה אזורי תעשייה או אזורי מלאכה.

<יאסר עומר: ממש לא.

<יאסר עומר: למה אני אומר תעסוקה?

<יאסר עומר: כי אני יכול לדבר גם על תיירות.

<יאסר עומר: אני יכול לדבר על כל מיני דברים אחרים, על חקלאות כאשר גידול בעלי חיים הוא ענף בחקלאות.

<יאסר עומר: אבל כשאני מדבר על בקעת בית נטופה, שזה בעצם אלבטוף, השם של המועצה שלנו, הייתה לי ישיבה אחרונה עם ועדה שהקימו ושם אמרו שכאן אסור לי לעשות שום דבר, כאן אסור לך, כאן יש רגישות נופית, כאן אפילו לפרוץ דרך חקלאית אתה לא יכול, שלא לדבר על תמ"א 35 ועל כביש 875 שבעצם אומרים שהוא בארצי אבל הוא חוצה שם ועדיין נמצא.

<יאסר עומר: זה מעכב לנו את כל התכניות שלנו.

<יאסר עומר: כשאנחנו מדברים על חלוקת הכנסות, הרי הוקמה ועדת חקירה לחלוקת הכנסות בתקופה של השר גדעון סער ואפילו לא יודעים מה ההמלצות שלה.

<יאסר עומר: דיברו על ציפורי, דיברו על גליל תחתון, על קידמת גליל, על כל מיני מקומות, על גב אשכול, על המוביל הארצי אבל שום דבר לא זז עד היום.

<יאסר עומר: תודה רבה לכם.

אחמד טיבי: אני מודה לך.

אחמד טיבי: ג'מאל מהמגזר העסקי.

<ג'מאל שדאפי: שלום לכולם.

<ג'מאל שדאפי: אני מנצרת, אני מהמגזר העסקי.

<ג'מאל שדאפי: כולם דיברו על אזורי תעשייה ואף אחד לא נגע באזור תעשייה ירוק.

<ג'מאל שדאפי: יש בעיה היום במגזר הערבי.

<ג'מאל שדאפי: יש הרבה יזמים בהיי-טק ובטכנולוגיה אבל ליזמים יש גם עובדים מהמגזר הערבי.

<ג'מאל שדאפי: הדבר נחסם מולם כי הם צריכים ללכת רק לתל אביב.

<ג'מאל שדאפי: אני מציע ללכת ביוזמה ולפחות למצוא מקום אחד או שניים למגזר הערבי שנקרא אזור תעשייה ירוק שיקלוט את התחומים ההיי-טקים וזה התחום שלנו, בוא נגיד תחום של העולם ולא רק של המגזר הערבי.

<ג'מאל שדאפי: המגזר הערבי היום משגשג בזה מבחינת לימודים ויש לנו בוגרי הטכניון.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אני מבקש מאמיר רשף ומיגאל צרפתי לסכם ולענות על כמה נקודות.

אחמד טיבי: תודה.

<אמיר רשף: ברשותך אדוני היושב ראש, אני מבקש להתייחס רק לנקודה אחת שעלתה כאן פעמים רבות, חלק תמכו בה וחלק התנגדו לה.

<אמיר רשף: אני חושב שהרציונל אותו אנחנו צריכים לקדם הוא חלוקת הכנסות באזורי תעשייה גדולים, מה שנקרא מרחבים או משותפים.

<אמיר רשף: יכול להיות שזה קשה יותר ויכול להיות שזה לוקח זמן, אבל לטווח הארוך לא יהיו כאן לצערי המון מפעלים בכל ישוב.

<אמיר רשף: לכן לייצר אזורי תעשייה גדולים בכל ישוב וישוב, זה בסדר, אפשר לייצר אותם, אפשר להוציא את הכסף הממשלתי ולהוריד את השופלים לקרקע, אבל הכנסה מארנונה לא תיווצר מזה ותעסוקה לא תיווצר מזה.

<אמיר רשף: יש ביקוש מוגבל למפעלים וכאשר הביקוש הזה פוגש את ההיצע של הקרקע, זה צריך להיות במצב שהארנונה הנובעת מזה והתעסוקה הנובעת מזה משרתת כמה רשויות יחדיו.

<אמיר רשף: לכן זה מה שאנחנו צריכים לכוון אליו.

<אמיר רשף: יש לנו כבר כמה דוגמאות מוצלחות, אם זה אזור תעשייה דלתון, אם זה אזור תעשייה עידן הנגב, אם שוקת שייפתח ואנחנו כבר יודעים שהרשויות הבדואיות יקבלו ממנו כסף והכנסות, בהנחה שיבואו מפעלים.

<אמיר רשף: זה המודל שצריך לקחת אותו לעוד אזורים בצפון וזאת הדרך להתקדם בה.

<אמיר רשף: עם מה שהתחלנו כבר, עם פינוי המטרדים והאזורים הקטנים יותר, אנחנו נמשיך, אבל האם ההכנסה המסיבית מארנונה אליה משוועים ראשי הרשויות הנוכחים בדיון תגיע מהאזורים האלה – לדעתי לא.

<אמיר רשף: בסוף יש כאן תחרות בין אזורי תעשייה מי יקבל את המפעלים.

<אמיר רשף: אין היום ביקוש מטורף של מפעלים שרוצים לפתוח מפעלים חדשים או הרחבות.

<ג'עפר פרח: כל ראשי הרשויות אומרים לך שיש.

<אמיר רשף: לא מפעלים.

<אמיר רשף: הם מדברים על בתי מלאכה ועסקים קטנים.

<אמיר רשף: אני חושב שזה שיח אחר לגמרי והמענה אליו צריך להיות יותר מצומצם ויותר ממוקד.

<אמיר רשף: אלה אזורי מסחר.

<אמיר רשף: לא צריך לקרוא להם אזורי תעשייה ולא צריך לפתח עשרות ומאות דונמים.

<אמיר רשף: זה לא זה.

<אמיר רשף: אפשר לפתח אזור תעשייה צמוד לישוב ערבי ולשים שם מאה ו-150 דונם, השאלה אם יגיעו לשם מפעלים.

<ג'עפר פרח: אומרים לך שמפעלים עוברים.

<אמיר רשף: ישבתי כל הזמן בשקט ולא הפרעתי.

אחמד טיבי: אנחנו מקשיבים.

אחמד טיבי: תמשיך.

<אמיר רשף: בטווח הארוך, אם אנחנו לוקחים את הביקוש של התעשייה – ויושבים כאן נציגי התאחדות התעשיינים – לפתוח מפעלים חדשים במדינת ישראל אל מול היצע הקרקע, הפתרון, כדי שגם רשויות ערביות ייהנו מהכנסות ומתעסוקה הוא פתרון של אזורי תעשייה מרחביים.

<אמיר רשף: כבר היום יש לנו עודף היצע של קרקעות לתעשייה אל מול הביקוש.

<אמיר רשף: אז מה, נשים עוד פעם כסף וניתן לשופלים לרוץ?

<אמיר רשף: נשים עוד בטון?

<אמיר רשף: נחבר עוד חשמל ועוד תשתיות מים לעוד אזורי תעשייה?

<אמיר רשף: ומה יצא מזה?

<אמיר רשף: זה מה שיביא את ההכנסות וזה מה שיביא את התעסוקה?

<אמיר רשף: לצערי התשובה היא לא.

<אמיר רשף: התשובה צריכה ללכת ולהתמקד – אני לא יודע אם נמצא כאן נציג משרד הפנים אבל שווה להכניס גם אותם לשיח הזה ואנחנו בממשלה מנסים להכניס אותם לשיח הזה – והפתרון נמצא באזורים המשותפים עם חלוקת הכנסות.

<אמיר רשף: אם רוצים לדבר על מסחר, על מלאכה ודברים יותר קטנים, אפשר גם לדבר על זה.

<אמיר רשף: אני לא יודע אם התעסוקה המסיבית תימצא שם אבל אפשר לדבר על זה.

<אמיר רשף: פינוי המטרדים שאנחנו עושים בשנים האחרונות מכוון לזה.

אחמד טיבי: תודה רבה, אמיר.

אחמד טיבי: מר צרפתי בבקשה.

<יגאל צרפתי: קודם כל, נשמעו כאן הרבה דברים חשובים.

<יגאל צרפתי: למעשה אני חוזר לנקודה הראשית שכדי שאנחנו נגיע לאיזשהו מתווה פעולה אמיתי, מעשי וראוי צריך להתגבש עם איזושהי תכנית שבעצם תסייע לנו לדעת מה המקומות הנכונים, מה עיתוי הטיפול ומה אופן הטיפול.

<יגאל צרפתי: יחד עם זאת עד אשר יהיה לנו את הכלי הזה שיוכל לשרת אותנו ברמה היום יומית, יסכימו אתי חבריי ראשי הרשויות הוותיקים אתם אנחנו עובדים הרבה שנים, אני מאמין שהאמת מצויה בפרטים הקטנים ולכן כל רשות שהעלתה כאן דבר, אני מזמין אותה לפגישה נקודתית מסודרת.

<יגאל צרפתי: אגב, הדבר הזה שנקרא אזורי תעשייה לפינוי מטרדים, הוא דבר שכבר תפס איזושהי תאוצה.

<יגאל צרפתי: סתם דוגמה נקודתית קטנה, ראש המועצה של ערערה שעומדים לרשותו 17 מיליון שקלים לפיתוח אזור תעשייה שלו נטו, קיימנו דיון על אפשרות להגדיל אותו.

<יגאל צרפתי: יש כאן הרבה עשייה תוך כדי הדברים.

<יגאל צרפתי: אם נוצר רושם שהמצב הוא הכי גרוע בעולם, אני לא אומר שהוא אידיאלי אבל אני כמנהל היחידה הזו – ושוב, יחסית אני חדש – אשמח לשבת נקודתית ולראות איך מקדמים.

<יגאל צרפתי: בעוכרינו העובדה שבכל הנושא של חלוקת הכנסות ושותפויות, אין לנו כל כך SAY כי זה דבר שנתון בתחום סמכותו הבלעדית של משרד הפנים.

<יגאל צרפתי: היינו רוצים להיות יותר שותפים בוועדות לחלוקת הכנסות/ועדות גבולות.

<יגאל צרפתי: אני חושב שיש לנו הרבה מאוד מה להגיד שם.

<יגאל צרפתי: אני מוניתי לאחרונה כנציג שר הכלכלה במועצה הארצית לתכנון ובנייה כחבר מלא וגם שם, ככל שאוכל, אדחף את העניין.

<יגאל צרפתי: בסך הכול מה שאפשר לטפל, אנחנו נטפל.

<יגאל צרפתי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני רוצה לקרוא ברשות

אחמד טיבי: כם הודעת סיכום אבל לא לפני שאני אודה לעדי גרינפלד, המתרגמת שם למעלה.

אחמד טיבי: כל הכבוד.

אחמד טיבי: תודה רבה.

<קריאה: בתקווה שבקרוב יהיה תרגום סימולטני בכנסת לערבית.

אחמד טיבי: למשל.

אחמד טיבי: היא מתרגמת כי יש כאן נציגים מהשגרירות הבריטית, האמריקאית, היפנית, האיחוד האירופאי, שגרירות גרמניה, קזחסטאן ומצרים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ברוכים הבאים.

אחמד טיבי: ברשות

אחמד טיבי: כם, אני רוצה לסכם.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת למשרדי הממשלה להציג תכניות רב שנתיות להקמת אזורי תעסוקה ותעשייה בכל הישובים הערביים.

אחמד טיבי: הוועדה מבקשת ממשרד הכלכלה להעביר אליה בהקדם את הוראת המנכ"ל שעוסקת בהקמת ותקצוב מינהלות אזורי תעשייה וכן טבלה של תקצוב 12 המינהלות שאמורות לקום.

אחמד טיבי: האוצר מתבקש להעביר לוועדה פירוט התקציב לשנת 2016 של מינהל אזורי תעשייה לרבות ההחלטות הקשורות למספר 1539 והחלטת טרכטנברג.

אחמד טיבי: משרד הפנים מתבקש להעביר תכניות מפורטות להקמת אזורי תעשייה, תעסוקה ותעשייה של כל הישובים הערביים ולהצביע על חסמים ופתרונות אפשריים לקידום תכנון והקמת אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: משרד הכלכלה מתבקש להעביר לוועדה רשימה של מינהלות אזורי תעשייה מרחביות משותפות ומצב קידום הקמת והפעלת המינהלות.

אחמד טיבי: הוועדה תמשיך לעקוב מול משרדי הממשלה לקבלת כל הפרטים והנתונים שעלו בוועדה.

אחמד טיבי: הוועדה וחברים בה יקיימו ישיבת מעקב נוספת ממוקדת עם משרד הכלכלה, שר הכלכלה ורשות מקרקעי ישראל ומשרד האוצר ונציגי הרשויות הערביות כדי ליישם החלטות ולדחוף לקיום החלטות בשטח.

אחמד טיבי: אנחנו קוראים לאוצר להגדיל את תקציב 2017 ו-2018 שעומד כעת בפני הממשלה.

אחמד טיבי: אני אוביל צוות של חברי כנסת בוועדת הכספים שיטפל בנושא.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לקדם חלוקה צודקת של הכנסות מארנונה מאזורי תעשייה לרבות קרן הארנונה הממשלתית.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לאוצר ולמשרד הכלכלה – היום השר כחלון מכהן בשני התפקידים - לקבוע יעד של עשרה אחוזים משטחי התעשייה שייועד לישובים הערביים שלא כמו המצב היום שהוא 3.5 אחוזים בלבד.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לג'עפר ולמרכז מוסאוא ולכל הפעילים הנפלאים של מרכז מוסאוא.

אחמד טיבי: אני חייב תודה אישית לכל ראשי הרשויות והעיריות שהגיעו ממרחקים להשתתף ולהעשיר את הדיון הזה גם בנוכחות שלהם וגם בדברים החשובים שהם אמרו.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לכל אלה שעקבו אחרי הדיון הזה בדף הפייסבוק ושלחו הערות והצעות.

אחמד טיבי: לדיון הזה יהיה המשך.

אחמד טיבי: תודה רבה.