ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 282, 2016-11-07 13:46

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך התרבות והספורט, ה-7 בנובמבר 2016, ו' בחשוון תשע"ז, בנושא הצגת תכנית החומש של המל"ג לציון פתיחת שנת הלימודים האקדמית תשע"ז.

יעקב מרגי: רבותיי, אני חושב שזה יום מיוחד שבו המל"ג והוות"ת מציגים לנו את תכנית החומש הקרובה בהשכלה הגבוהה, אלו הם פני ההשכלה הגבוהה וכולנו השתמשנו בחומש האחרון והשתמשנו בביטוי הזה של העשור האבוד, יש אתגרים ויש תמורות ושינויים ואני מקווה שמי שישב ושקד על התכנית הזאת, נתן את הדעת לכל האתגרים של החברה הישראלית בכלל ואותן אוכלוסיות שהן מודרות מהאקדמיה, ההשכלה הגבוהה בפרט.

אוסאמה סעדי: אדוני יושב הראש, לפני פרופ' יפה, זו הזדמנות לברך את כל הסטודנטים באוניברסיטה העברית.

אוסאמה סעדי: להודות לך על הדיון כי באמת אני חושב שאצלך בוועדה היה זרז למצוא פתרון, זו הזדמנות בשם כולנו להגיד לך תודה רבה.

<יפה זילברשץ: אדוני אני מצטרפת לדבריך.

<יפה זילברשץ: שלום לכולם צהריים טובים.

<יפה זילברשץ: קודם כל תודה רבה לך אדוני היושב ראש על ההזדמנות להציג בפני חברי הכנסת והנוכחים כאן את ההישג המאוד גדול.

<יפה זילברשץ: אני קודם כל מודה לחברי הכנסת שהגיעו לשמוע, לעמיתי פרופסור בן ששון נשיא האוניברסיטה העברית שנמצא כאן בשם האוניברסיטה וכמובן בשם ועד ראשי האוניברסיטאות ולחבריי אנשי המקצוע מהאוצר, שלמה פשקוס וגדי פרנק, המנכ"ל האולטימטיבי שלי ובזכות האנשים האלה למעשה ביחד בכוחות משותפים הגענו לתכנית מאוד מרשימה.

יעקב מרגי: נברך גם את רם שפע, הופעה ראשונה.

<יפה זילברשץ: יושב ראש ההתאחדות הסטודנטים הארצית הנכנס, העבודה שלנו הייתה כל השנה עם התאחדות הסטודנטים ואנחנו כמובן מתכוונים להמשיך את זה, אז ברוך הבא ושיהיה לך בהצלחה רבה.

<יפה זילברשץ: (הצגת מצגת) שנת הלימודים התחילה לכולם בשעה טובה ובואו נראה לאן פנינו היות שהשנה הזאת היא לא שנה רגילה, היא שנה שבה היא נפתחה ואנחנו משיקים תכנית רב שנתית להשכלה גבוהה, למעשה השיח יהיה לא רק על השנה מה שבדרך כלל אתה פותח שנה, זה השנה, אלא בעצם זו התכנית הרב שנתית ולאן פני ההשכלה הגבוהה מועדות.

<יפה זילברשץ: למעשה, כמו שאמרתי, אלה המספרים שמסכמים עבודת פרך של שנה ומסכמים את הצפי של הגידול בתקציבי מערכת ההשכלה הגבוהה.

<יפה זילברשץ: אנחנו התחלנו את 2016 עם 10 מיליארד שקל.

<יפה זילברשץ: את 2017 אתם רואים עם התוספת נתחיל עם 10.400, או אפילו 10.5, זה גידול מאוד משמעותי שהולך ומצטבר.

<יפה זילברשץ: אנחנו נסיים את תשפ"ב, את שש השנים של החומש עם קרוב ל-12 מיליארד שקל לפי הרשום כאן, הנחת העבודה שלנו שעם כל ההצמדות ותוספות לסגל וכל הדברים - - -

יעקב מרגי: כמה התחלתם את החומש הקודם אתם יודעים לומר לי?

<יפה זילברשץ: את החומש הקודם התחלנו ב-6.7, זאת אומרת שב-12 שנים, למעשה אפשר להגיד שתקציב ההשכלה הגבוהה הוכפל.

<יפה זילברשץ: הכפלה ב-12 שנים בתקציב מדינתי - - -

יעקב מרגי: זה היה בסוף הממשלה הקודמת, קיבלנו החלטה על ה-5 מיליארד.

<קריאה: אתה יכול אפילו להוריד את ה-560,000 או משהו כזה שנכנס בסוף אולמרט, זה אפילו יותר מכפול.

<יפה זילברשץ: זה היה 6 וקצת זה יהיה 12 וקצת, אפשר להגיד הכפלה , הכפלה מ-6 מיליארד ל-12, מה שאומר שהמערכת נמצאת היום לגמרי במקום אחר והצורה היא מה מוביל אותנו, מה אנחנו עושים עם המנדט שניתן.

<יפה זילברשץ: זה בעיני מנדט, ואחריות מאוד מאוד גדולה.

<יפה זילברשץ: למעשה העקרונות שהנחו אותנו בעבודה המשותפת בבניית התכנית הייתה, קודם כל יש לנו מערכת, ייעול וחיזוק, תיכף נסביר מה זה ייעול וחיזוק, וזה נראה לי הדבר הראשון שחשוב לעשות.

<יפה זילברשץ: יחד עם זה אתם הרי יודעים תמיד את הוויכוח המאוד גדול האם האוניברסיטה היא מגדל שן או האם היא משהו שאמור לשרת את החברה והתשובה שלנו היא גם וגם.

<יפה זילברשץ: אנחנו בהחלט נשמור על מגדל השן, נשמור על תשתיות מחקר, נשמור על המשוגעים שרואים את המשושה מתומן ואת המתומן מחומש כי בעצם בזה הם הופכים עולמות ויחד עם זה אנחנו גם נדבר בתקציב הזה עם שוק התעסוקה ועם החברה הישראלית כפי שתראו להלן.

יעקב מרגי: אם כבר את מדברת על חדשנות בהוראה, תתייחסי לסקר הסטודנטים.

<יפה זילברשץ: אני אגיע לזה לפי הסדר.

<יפה זילברשץ: יש לנו את הנושא של חדשנות בהוראה ועוד מעט נתייחס לזה.

<יפה זילברשץ: כשאני אומרת חדשנות בהוראה הכוונה היא לא נשפר את הקיים אלא נחשוב איך סטודנט קם בבוקר ואומר 'וואו, אני בתקופת האוניברסיטה, מה אני עושה בשביל זה' זה האתגר שלנו ואנחנו ננסה להראות, התחלנו בשנה שעברה עם גלעד ואנחנו נמשיך איתך בשמחה את המסע החשוב הזה.

<יפה זילברשץ: כאן אני מגיעה למגדל השן והעולם, תשתיות מחקר בעידן הענן, המסקנה שלנו והיא גם קיבלה אוזן מאוד קשבת אצל כל מי שעבד איתנו על הנושא היא שבעצם אי אפשר מחקר בלי תשתיות מחקר.

<יפה זילברשץ: יש לך תשתיות מחקר, יש לך קידמה, יש לך פיתוח, יש לך תעסוקה, יש לך מרצים חוזרים, יש לך הכל.

<יפה זילברשץ: אז יש לנו סיפור מדהים על נושא תשתיות המחקר ופעם ראשונה בהיסטוריה של המל"ג יש בינלאומיות במערכת ההשכלה הגבוהה ואנחנו רוצים לקדם אותה לסייע למוסדות.

<יפה זילברשץ: כמו שאמרתי יותר מפעם אחת, אנחנו במל"ג ות"ת רואים את עצמנו כמי שמתווה את האסטרטגיה ביחד עם משרדי הממשלה האחרים וגורם לה לפעול.

<יפה זילברשץ: אנחנו לא אוניברסיטת על, אנחנו סומכים על המוסדות שהכרנו בהם ונתנו להם את המנדט, לקבל את התוויית הדרך הכוללנית וליישם את כל הדברים על הצד הטוב ביותר, לפי עקרונות החופש האקדמי שאנחנו מחויבים להם.

<יפה זילברשץ: ייעול וחיזוק המערכת – מהי המערכת שלנו?

<יפה זילברשץ: 63 מוסדות, 8 אוניברסיטאות מחקר, אוניברסיטה פתוחה, 20 מכללות אקדמיות מתוקצבות על ידי ות"ת.

<יפה זילברשץ: אני יודעת שבשיח תמיד אומרים 'למה ילך למכללה, זה עולה המון כסף', חבר'ה, 20 מכללות מתוקצבות על ידי מדינת ישראל, הרבה מאוד סטודנטים, הכי הרבה סטודנטים לתואר ראשון מתחילים שם ועוד מעט אנחנו נראה את ה מספרים.

<יפה זילברשץ: 13 מכללות חוץ תקציביות, כמו שכבר אני באמת אמרתי, יש משהו בשוק החופשי בהשכלה הגבוהה שלא היה קיים מלפני יותר מ-25 שנה, יש לו את החן שלו, את האנרגיה שלו והוא חשוב גם כן, ו-21 מכללות אקדמיות לחינוך שהן בעצם בפיקוח המל"ג כי הן נותנות תואר אקדמי אבל הן עוברות השנה לתקצוב ות"ת, ואנחנו נדבר על זה.

יוסף ג'בארין: כל המכללות עוברות?

<יפה זילברשץ: כל המכללות עוברות, ותיכף נראה באיזה תנאים, יש כאן גם קונספט מאוד עמוק במהלך הזה.

יעקב מרגי: הושלם המהלך?

<יפה זילברשץ: הוא ממש עובד לפי הספר, הוא בעיצומו.

<יפה זילברשץ: אנחנו עשינו milestone של תאריכים ואנחנו לא זזים מזה רגע וזה עובד לפי ה-milestone ברוך השם יוצא מן הכלל.

<יפה זילברשץ: אנחנו מדברים על 310,000 סטודנטים שכמו שאתם רואים בסך הכל, ואנחנו רואים את החלוקה לתואר ראשון שני ושלישי, אנחנו רואים שהמספר הוא סטבילי.

<יפה זילברשץ: ירידה או עליה של 0.2%, המשמעות היא שיש לנו התייצבות במספר הלומדים.

<יפה זילברשץ: עוברים לשקף הבא.

<יפה זילברשץ: השקף הזה הוא כל סיפורה של מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.

<יפה זילברשץ: השקף מדבר על סטודנטים לתואר ראשון לפי סוג המוסד ומה שאנחנו רואים כאן זה הדבר הבא: תסתכלו על שנת 1990, שזה תש"נ בלוח העברי.

<יפה זילברשץ: 55,000 סטודנטים, 85% באוניברסיטאות, 15% במכללות, כש-55,000 סטודנטים מתייחסים ל-23% מכלל פוטנציאל הלומדים בשנתונים הרלבנטיים.

<יפה זילברשץ: עכשיו נעבור לשורה האחרונה.

<יפה זילברשץ: בשורה האחרונה יש לנו קרוב ל-200,000 סטודנטים, 38.9% באוניברסיטאות, אפילו לא 40%, זה ירד משנה שעברה שזה היה 40% ל-38.9% באוניברסיטאות ומעל 60% במכללות.

<יפה זילברשץ: זאת אומרת ש-27 השנים האלה, היו השנים שאני קוראת להן "השנים של מהפיכת ההנגשה של מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל".

יעקב מרגי: והשמיים לא נפלו על אף אחד.

<יפה זילברשץ: המספר שמתקרב ל-200,000 ושהייה 50,000 גם מכפיל את הפוטנציאל באוכלוסייה מ-23% אנחנו כמעט נוגעים ב-50% פוטנציאל מהלומדים.

<יפה זילברשץ: זאת מהפיכה.

אוסאמה סעדי: מספר הסטודנטים משנת 1990 עד היום, פחות או יותר זה אותו דבר.

אוסאמה סעדי: אם אני לוקח 40% מה-200,000.

<יפה זילברשץ: באוניברסיטאות אתה מדבר?

אוסאמה סעדי: באוניברסיטאות, מספרית.

<יפה זילברשץ: מספרית, זה השוני הגדול, זו המהפכה.

יעקב מרגי: זה נותן לך הבחנה מה הגידול עשה.

<יפה זילברשץ: אני אשמח להתייחס לזה, אני רוצה קודם להגיד מה זה אומר.

<יפה זילברשץ: אני עכשיו עם הנתונים, בואו נראה מה זה אומר.

<יפה זילברשץ: המערכת לא צפויה לגדול במספר הסטודנטים, אנחנו רואים כמה שנים באותם המספרים.

<יפה זילברשץ: היות שאחוז, גודל השנתונים בשנים הקרובות באוכלוסייה היהודית שאיננה חרדית קטן, כדי שנשמור על אותו מספר מאוד מאוד ברור, זה חשוב כשלעצמו אבל בלי קשר, כדי לשמור על אותו מספר סטודנטים שזה היעד שלנו, עיקר העבודה שלנו צריכה להיות עידוד אוכלוסיות ייעודיות להגיע להשכלה הגבוהה.

<יפה זילברשץ: כמו שראינו, שיעור מתנסח לתואר ראשון במכללות ובתשובה להערה שלך, זה מצריך חשיבה לתואר ראשון באוניברסיטאות, אדוני נשיא האוניברסיטה העברית.

<יפה זילברשץ: מה אמור להיות התואר הזה, אולי הוא אמור להשתנות?

<יפה זילברשץ: אלה עובדות.

<יפה זילברשץ: יש לנו מערכת שהסטודנטים מצביעים ברגליים, הם הולכים אליה.

<יפה זילברשץ: לכן בואו אולי נסת

<יפה זילברשץ: כל על עצמנו לא נקבל את הטריוויאלי ונראה מה אנחנו יכולים לעשות, זה יעד מאוד גדול שלנו לחומש.

<יפה זילברשץ: אנחנו גם צריכים להבין שאם 60% מהסטודנטים לתואר ראשון לומדים במכללות, אנחנו רוצים שיהיו להם מורים יוצאים מן הכלל, כי אנחנו לא רוצים מדקלמי חומר.

<יפה זילברשץ: אז סוגיית המחקר במכללות היא גם נושא על הפרק בחשיבה שלנו ויש כמובן עקב הגידול - - -

יעקב מרגי: רגע, אמרת משהו, לא הייתה רעידת אדמה.

איציק שמולי: אבל לא שמת לב לדקויות, זה נושא לדיון, זה לא מה שזה קורה בחומש הבא.

איציק שמולי: זה מהנושאים שבכל מצגת חומש של מערכת ההשכלה הגבוהה, יש נושא לדיון על המכללות.

איציק שמולי: אבל האמת היא שהן עדיין בן חורג בתוך המערכת, למרות מהפיכת השילוב של - - -

יעקב מרגי: המחקר הוא פרמטר, אין ספק.

איציק שמולי: אני יודע שהוא פרמטר, הייתי במקום הזה ואני יודע מה זה המחקר, אבל זה גם קודש הקודשים שעד שאתה לא פותח אותו, יהיו וימשיכו להיות שני מעמדות במערכת ההשכלה הגבוהה.

איציק שמולי: בעצם שלוש, אם מביאים בחשבון גם את המכללות לחינוך.

<יפה זילברשץ: הדבר הנוסף, אנחנו רואים שיש גידול מאוד רב, בגלל שעשינו הנגשה, מל"ג ות"ת היו במדיניות מאוד, הייתי אומרת, מתירה, מבחינת פתיחת מוסדות, זה גרם לזה שיש הרבה מוסדות שהם אולי קטנים מדי, אולי קצת חלשים, ולכן המטרה שלנו היא תהליך של איחוד מוסדות כשהדוגמה המאוד טובה שלו היא הדרך שבה אנחנו מכניסים את המכללות לחינוך לתוך מל"ג ות"ת ובה אנחנו עושים את זה בתהליך של איחוד מכללה.

<יפה זילברשץ: תסתכלו, אלה הן המכללות לחינוך, קשה קצת לראות את המספרים אבל הגרף מדבר בעד עצמו.

<יפה זילברשץ: יש שלוש מאוד גדולות, יש עוד שלוש סבירות והשאר רובן הן מכללות מתחת ל-1,500 סטודנטים.

יעקב מרגי: מה קו המיצוע שלכם?

<יפה זילברשץ: 2,200.

<יפה זילברשץ: אנחנו באנו ואמרנו לכל ה- - -

יעקב מרגי: לא מיצוע.

יעקב מרגי: 2,200 אתם - - -

<יפה זילברשץ: ליציבות זה 2,200.

<יפה זילברשץ: באנו ואמרנו בעצם למכללות לחינוך, תראו, עת רצון.

<יפה זילברשץ: כשעושים שינוי - - -

<קריאה: מתוקצב או לא מתוקצב?

יעקב מרגי: החינוך כולו מתוקצב.

יעקב מרגי: חינוך.

<יפה זילברשץ: באנו ואמרנו למכללות, בואו נעשה את כל המהלך של המעבר אלינו, כשאתם מסתכלים על עצמכם ומסתכלים על הסביבה ואנחנו גם מסתכלים עליכם לעומק.

<יפה זילברשץ: אנחנו מציעים לכם כשאתם רוצים לעבור לוות"ת, תציעו אתם עם מי אתם רוצים להתאחד.

<יפה זילברשץ: אנחנו אומרים לכם, אנחנו מאוד מעדיפים שתתאחדו אפילו עם אוניברסיטאות.

<יפה זילברשץ: או לחלופין עם מכללות כלליות כי אנחנו רוצים שאדם שבא ללמוד הוראה לא ילמד רק ממורים שמלמדים אותו איך ללמד אלא גם יהיה בעל ידע בדיסציפלינה שבאוניברסיטה.

יעקב מרגי: אבל יש סכנה, אני לא רוצה לפתוח לדיון, רק חומר למחשבה.

יעקב מרגי: מכללות לחינוך חלקן עיצבו להן איזה אופי מסוים.

יעקב מרגי: ואם אני מתאחד, ניקח לדוגמה, אוהלו ותל חי.

יעקב מרגי: אוהלו עם הייחודיות שלה מתמזגת עם תל חי, אין ספק שהגדולה תבלע את הקטנה, אז בשנים הראשונות עוד יהיה קצת אמפתיה להיסטוריה אבל בשנה השניה השלישית ורביעית יגידו תשמע, ספורט, זה לא הדגש שלי.

יעקב מרגי: חינוך להומניזם זה לא הזה שלי, הדגש שלי היה תמיד זה וזה.

יעקב מרגי: אבל אני לא רוצה לפתוח דיון.

יעקב מרגי: קחו בחשבון.

<יפה זילברשץ: אני רק אענה לך במילה, מה עוזר למנוע את זה.

<יפה זילברשץ: לצערנו הרב, לפני שהתחלנו את המהלך הזה היה דו"ח על איך מלמדים או איך מכשירים מורים באוניברסיטאות והביקורת הייתה מאוד מאוד גדולה.

<יפה זילברשץ: ולכן גם המסרים למוסדות הגדולים, יפה מאוד שאתם מסתכלים עליהם בעין של סמינרים ומי אתם ומה אתם, אבל הדו"ח אומר שיש לכם הרבה מה ללמוד מהם.

<יפה זילברשץ: אנחנו מבקשים שכשאתם לוקחים אותם במסגרת האיחוד גם משפטית, אנחנו מבקשים לשמור על הייחודיות שלהם.

<יפה זילברשץ: וחלק מהדבר הזה זה בתוך הדבר, זה משרת אותנו בתוך אותו מהלך.

יעקב מרגי: אוקיי.

באסל גטאס: מה המצב במגזר הערבי?

<יפה זילברשץ: תיכף אני מגיעה אליו.

<יפה זילברשץ: צרכים לאומיים ושוק התעסוקה, אחד מהמסרים המאוד גדולים במדיניות של הממשלה היא בעצם הגדלת מספר הלומדים במקצועות המחשב, הנדסות וכדומה, יש לנו מחסור מאוד מאוד גדול בתחום הזה, המערכת של ההשכלה הגבוהה חייבת להתגייס לסייע לשוק בהקשר הזה.

<יפה זילברשץ: אנחנו רואים שיש הרבה מאוד סטודנטים באוניברסיטאות להנדסות ולמדעי המחשב, אנחנו רואים שיש הרבה מאוד סטודנטים בתחומים האלה ואנחנו רואים שלא כולם מתקבלים.

<יפה זילברשץ: זו כבר התחלת עבודה מאוד טובה שאם אנחנו מדברים, התחלנו לדבר עם האוניברסיטאות, עם האוניברסיטה העברית עוד לא הספקנו לדבר איתם ממש על ה-To do list לפתיחת שנה, זה איך לקראת שנה הבאה אנחנו מגדילים את מספר הסטודנטים בתחומים האלה.

<מנחם בן ששון: הספקתם - - -

<יפה זילברשץ: כן אבל אנחנו עכשיו מתחילים לרוץ, אותו דבר גם בנושא של המכללות.

יעקב מרגי: תשפרו את כוחות ההוראה בתחומים האלה.

<יפה זילברשץ: בדיוק.

<יפה זילברשץ: במקביל נשפר את כוחות ההוראה בתחומים האלה, ניתן גם לדוקטורנטים ונכניס ונעשה, יש לנו תכנית עבודה מאוד מסודרת לעניין הזה.

<יפה זילברשץ: כמו שאמרתי, נקציב מכסות לסטודנטים לתואר ראשון ולמחקר כדי להכשיר מורים, אנחנו ניתן תקנים לקליטות סגל בתחום ואנחנו גם נראה מה חסר מבחינת בינוי.

<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים שפקולטות למחשוב חסרות, הרי המחשבים יצאו מתוך המתמטיקה והמתמטיקה צריכים את כל המורים שלהם, המחשבים שלהם, האינטראקציה שלהם.

<יפה זילברשץ: אנחנו גם את הבינוי ניקח בשנים הקרובות לכיוון הזה כדי שכל המערכת תהיה הוליסטית ותעבוד הכי טוב שאפשר.

מירב בן ארי: מעבדות.

<יפה זילברשץ: כמובן, זאת הכוונה.

<יפה זילברשץ: מעבדות, שיפור מעבדות, יש לנו ממש צביעות של תקציבים לצורך הדברים האלה.

<יפה זילברשץ: בואו נסתכל רגע, אנחנו מדברים כרגע על הנושא של הנגשה ובעצם הייעול מבחינת צרכי השוק.

<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים שהתפלגות האוכלוסייה במדינת ישראל היא שיש לנו פחות או יותר 11%-12% חרדים, 21% או אפילו היום 22% בני מיעוטים והשאר אוכלוסייה כללית.

<יפה זילברשץ: אם אנחנו מדברים על ההתפלגות בקרב הסטודנטים, המצב בקרב המיעוטים הוא הרבה יותר טוב מאשר בקרב החרדים.

יעקב מרגי: אבל עדיין טעון שיפור.

<יפה זילברשץ: עדיין טעון שיפור, אבל יש לנו 14% בקרב הערבים וכ-3% בקרב החרדים.

<יפה זילברשץ: אם אני מסתכלת רגע על האתגר שלנו, אנחנו רואים כאן שקפים, אתם יכולים לעיין בהם יותר מאוחר, שמראים מה היה המצב בקרב הלומדים לשלושת התארים של האוכלוסייה הערבית ואנחנו רואים שהחל מ-2011 כשהחלה התכנית הרב שנתית הקודמת, אנחנו רואים שזאת פעם ראשונה, אם אנחנו רואים אפילו את התואר הראשון שזה עמד פחות או יותר על משהו כמו 10% הרבה מאוד שנים, אנחנו רואים פתאום שבחמש-שש שנים האלה כשהייתה עבודה מאוד רצינית בוות"ת מבחינת השקעה, תכנית הוליסטית מאוד רחבה שמטפלת בסטודנט מהתיכון ועד השמתו לעבודה, אנחנו כבר מגיעים היום ל-14.3% בתואר ראשון מכלל הלומדים והיעד שלנו, היעד שוות"ת קיבלה על עצמה הוא 17%, אנחנו באופן אישי אמביציוזיים אפילו יותר, ל-18%-19% מכלל הלומדים, כשהחלק באוכלוסייה הוא 21%-22%.

<יפה זילברשץ: כמעט מתקרב לחלק באוכלוסייה.

יוסף ג'בארין: היעד שהופיע בתכנית הממשלה זה 17%.

יוסף ג'בארין: קיבלו את זה מהממשלה.

<יפה זילברשץ: נכון.

<יפה זילברשץ: הממשלה קיבלה את זה מאיתנו, היו לנו הרבה מאוד סקרים של ההיתכנות ושל היכולות, ות"ת עשתה על זה עבודה מאוד מאוד רצינית, זה יעד שהצגנו בממשלה.

יוסף ג'בארין: לפי הקצב של חמש השנים האחרונות אפשר היה לצפות - - -

<יפה זילברשץ: אנחנו מעדיפים, אני צריכה להיות ריאלית.

<יפה זילברשץ: אז על פי מה שוות"ת בדקה זה הריאלי, אני אומרת שהאמביציה שלנו אפילו יותר גבוהה מזה.

<גדי פרנק: הקצב הזה הוא קצב שלא היה אף פעם, חוץ מהחמש שנים האחרונות.

יעקב מרגי: אין ספק שבקטע הזה בחומש האחרון הסיפור של הסטודנטים הערביים זו הצלחה יחסית.

באסל גטאס: זה תואר ראשון.

באסל גטאס: מה תואר שני ושלישי?

<יפה זילברשץ: יש לך, פה.

באסל גטאס: שם אפשר להשיג יותר.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: תסתכל על תואר שני איזו עלייה.

באסל גטאס: שיכנעו אנשים ללכת לעשות מאסטר ודוקטורט.

מירב בן ארי: זה לא בעיה, הבעיה זה התעסוקה אחרי זה.

יעקב מרגי: השאלה היא מול האוכלוסייה הכללית.

יעקב מרגי: תואר שני ושלישי מול האוכלוסייה הכללית, אם הייתם יכולים - - -

יוסף ג'בארין: למה אני אומר את ההערה הזאת?

יוסף ג'בארין: כי רוב תכנית החומש שיושמה עד עכשיו הייתה יותר לסטודנטים שכבר התקבלו ללימודים.

<יפה זילברשץ: לא, ממש לא.

<יפה זילברשץ: התכנית היא תכנית הוליסטית שמתחילה ומטפלת בתיכונים ומנסה מאוד מאוד לגייס עוד ועוד תלמידים.

<יפה זילברשץ: היא נמשכת, וממש ישנם אנשים בתוך הקמפוסים שמטפלים בסטודנטים הערביים תוך כדי, כדי באמת לשכנע את הטובים גם להישאר לתואר שני.

<יפה זילברשץ: התכנית היא מצוינת, הלוואי שנצליח.

<יפה זילברשץ: תנו לנו לעבוד, אני חושבת שזו תהיה מהפיכה מאד רצינית ואנחנו בדרך הטובה.

<יפה זילברשץ: חרדים.

<יפה זילברשץ: ראינו את השקף הזה, דיברנו בישיבת הממשלה וראינו בעצם שהייתה עצירה מסוימת ומתחיל גידול.

<יפה זילברשץ: אנחנו מדברים היום על 13,000 אולי, בתשע"ז 14,000 סטודנטים חרדים במערכת ההשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: שמעת את ההצהרה של נשיא אוניברסיטת תל אביב היום?

<יפה זילברשץ: בסדר.

<יפה זילברשץ: אנחנו תמיד אומרים, אמרנו כאן גם סביב שולחנך, אדוני.

יעקב מרגי: שהוא הולך להפסיק את כל התכניות המגדריות באוניברסיטה.

יעקב מרגי: התכניות הספציפיות לחרדים.

<יפה זילברשץ: אנחנו אומרים את הדבר הבא: אנחנו יחד עם משרד המשפטים נבנה תכנית שעומדת בקריטריונים חוקתיים של מדינת ישראל.

<יפה זילברשץ: אני בטוחה שיהיו לנו מספיק חיילים במערכת ההשכלה הגבוהה לממש את התכנית.

<יפה זילברשץ: ומי שלא רוצה, כל אחד בעניין שלו.

<יפה זילברשץ: יש לנו כאן, תראו כמה היו לנו בתחילת תכנית החומש הקודמת וכמה מוסדות היום נגישים לאוכלוסייה החרדית.

<יפה זילברשץ: בתוך כלן המוסדות האלה אנחנו נמצא כל מיני ניואנסים, כל מיני צבעים, כל מיני עיסוקים כל מיני דברים שאנחנו באמת אליהם נוכל להחדיר את החרדים ונלמד גם מהנסיון של הערבים איך אתה מטפל בסטודנט, מגיל התיכון באופן הוליסטי מלווה אותו ללימודים, מוציא אותו לשוק התעסוקה, מדרבן אותו אולי ללכת למחקר אם הוא רוצה.

<יפה זילברשץ: כל הדברים האלה, אנחנו עובדים עם כל המוסדות ואנחנו מאוד מקווים להצליח.

יעקב מרגי: שלחתי לך פנייה שמעידה על תהליך מסוים בחברה החרדית של ישיבה שמבקשת להכניס כבר בגרויות, ישיבה חרדית, שיהיו תואמות להשכלה הגבוהה.

<יפה זילברשץ: אני מוכנה בהקשר הזה, להגיד משהו אישי שלי.

<יפה זילברשץ: אני לימדתי משפטים הרבה מאוד שנים במכללת שערי משפט, שהיא מכללה פרטית.

<יפה זילברשץ: שיכנעתי אז את ראש המכללה, החברה שלי השופטת שרה פריש, לקבל כמה סטודנטים חרדים שפנו אליי שילמדו במכללה, בתנאים, אתה יודע, המכללה הייתה בצד.

<יפה זילברשץ: בן של אחד הסטודנטים האלה התחיל בשעה טובה היום את הלימודים שלו באוניברסיטה העברית בירושלים.

<יפה זילברשץ: במדעי הרפואה.

<יפה זילברשץ: ושלחתי לו 'זו תורה ושכרה' זאת אומרת זה התהליך, האבא התחיל משפטים במקום צדדי במכללה, והבן שלו שהוא חרדי עם פאות וכובע, תלמיד חברון, התחיל היום את הלימודים אצלכם.

<יפה זילברשץ: אז יש תהליכים.

<יפה זילברשץ: דיברנו על החרדים, יש לנו תכנית מובנית כמו שאמרתי, על האתיופים דיברו כאן אז גם נתקדם, הצגתם את זה ואנחנו רק נדבר על נשים.

<יפה זילברשץ: מצב הנשים מבחינת השכלה עד לשלב הדוקטורט הוא יוצא מן הכלל, יש רוב נשים בכל התארים.

יעקב מרגי: רק תיקון, יוצאי אתיופיה.

<יפה זילברשץ: בסדר גמור, נכון מאוד, יוצאי אתיופיה.

<יפה זילברשץ: בכל מקרה תסתכלו כאן, יש לנו רוב בתואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי.

<יפה זילברשץ: אחת הבעיות, וזה חברת הכנסת בן ארי, אני חושבת שכדאי באמת שתראי, השקף הזה הוא שקף מעולה שתוכלו להשתמש בו, אנחנו רואים בסוף שעדיין במקצועות, מה שקראנו כשהיינו ילדים, 'המקצועות הריאליים', במדענים הפיזיקליים, סטטיסטיקה, כל הדברים, יש לנו מעט נשים למרות שהן הרוב בהשכלה.

<יפה זילברשץ: מה שאומר שפה צריכה להיות תכנית ביחד עם משרד החינוך ושר החינוך ביחד איתנו, כי זה חלק מהאג'נדה שלו, איך אנחנו מיישרים את הקו גם פה ואנחנו מתחילים להסתכל על זה מהנקודה הזאת גדי.

<יפה זילברשץ: למרות מה שאמרתי, יש לנו את שקף המספריים הידוע הזה שמראה איך יש לנו בתואר ראשון, בתואר שני, בתואר שלישי, בהתחלת הקליטה באוניברסיטה יותר נשים ואפילו שוויון בקליטות ואיך ככל שמתקדמים בעצם בסולם הדרגות המספר של הנשים הולך וקטן.

<יפה זילברשץ: נכנסים לסנאט של אוניברסיטה זה באמת נראה כמעט כמו באוקספורד לפני מאה שנה וזה דבר שלא ניתן לו שהוא ימשיך להיות.

<יפה זילברשץ: היו ועדות מאוד רציניות גם של פרופסור רות ארנון שהייתה נשיאה, וגם של פרופסור רבקה כרמי, נשים ידועות וחשובות שמאוד בחנו את הנושא, נתנו לנו שורת המלצות.

<יפה זילברשץ: אנחנו כבר בוות"ת נמצאים בשלב שבו נושא הנשים נמצא בנייר עבודה עם action items מסודרים ועם mild stones מסודרים שאתם תראו שאנחנו יוצאים לדרך כדי לשפר את הנושא הזה.

<יפה זילברשץ: אני מקווה שבדיווחים בשנים הבאות נוכל לשנות את השקף הזה ולהראות 'זוכרים את השקף שדיברנו כל כך רע, תראו איך הוא נראה היום' זה לא יקרה ביום אחד.

באסל גטאס: כבר אפשר לראות שבדרגת מרצה תהליך הקליטה, אני לשעבר מהאקדמיה יודע להגיד את זה, מרצה כמעט שווה או מתקרבים האחוזים בין הנשים לגברים.

באסל גטאס: מתחיל קצת לגדול למרצה בכיר ואחר כך כמובן לכיוון של פרופסור חבר.

באסל גטאס: אני מניח שבתקופה של עשר שנים שזה לוקח נגיד בין מרצה לבין פרופסור חבר זה ייסגר, אבל צריך לחשוב על משהו שאם אפשר לעודד נשים לסגור את הפער, כי זה פער אקדמי, אין מה לעשות.

באסל גטאס: עד פרופסור חבר זה צריך פרסומים.

באסל גטאס: אפשר לקצר את זה לנשים.

יעקב מרגי: יש סיבות שזה לא מגיע, אתה צריך לטפל בסיבות.

<יפה זילברשץ: לא צריך לקצר את זה לנשים כי הן צריכות להגיע לא על בסיס של קביים, לא על בסיס העדפה.

<יפה זילברשץ: הן מסוגלות, ואני אומרת לך מנסיון כמי ש עשתה את זה, הן מסוגלות לעשות את הדרך הזאת.

<יפה זילברשץ: הנקודה היא רק איך אתה עוזר להן בנקודות שבהן יש להן באמת תקופות קשות, תקופות של הקמת משפחה, משפחה.

מירב בן ארי: בדרך כלל זה האזור של המשפחות - --

<יפה זילברשץ: יש לזה פתרונות.

<יפה זילברשץ: אפשר להכביר על זה מילים, אני יכולה לדבר על זה מכאן עד השנה הבאה, אם תרצו לערוך על זה דיון אנחנו נבוא ונציג לכם את כל תכנית העבודה שלנו בעניין.

<יפה זילברשץ: אנחנו יודעים מה החסמים, נשתדל להסיר אותם ולראות תוצאות.

יוסף ג'בארין: אם דיברנו על נשים, אז כדאי לדבר גם על האוכלוסייה הערבית וגם על יוצאי אתיופיה.

<יפה זילברשץ: זה ביחד.

יוסף ג'בארין: לא, אני אומר אם עשינו כבר פילוג לנשים.

יעקב מרגי: דיברנו על זה בדיון הקודם, אנחנו שואפים להגיע אפילו ברמת הסגל.

יוסף ג'בארין: לא, אני אומר רצוי שנראה גם את ההתפלגות על חתך לאומי.

<יפה זילברשץ: בסדר גמור, גם בתוך הסגלים.

יוסף ג'בארין: כי אנחנו בדרך כלל מדברים על ארבע קבוצות.

יוסף ג'בארין: נשים, אנשים עם מוגבלויות, ערבים, יוצאי אתיופיה וחרדים.

<יפה זילברשץ: נכון, בסדר גמור.

<יפה זילברשץ: כמו שאמרתי, בדרך כלל כשדיברו על הוראה ועל שיפור איכות ההוראה דיברו על הדבר האחרון שכתוב שם, השקעה בהוראה פרונטלית.

<יפה זילברשץ: איך המורה מלמד יותר טוב, איך הקורס שלו יותר מעניין ואיך הוא צריך להתלבש איך הוא צריך לעמוד, מה הוא צריך לעשות, כמה לדבר כמה לשתף.

<יפה זילברשץ: אבל איך אני אומרת, יש דברים כאלה.

<יפה זילברשץ: כישורי הוראה זה דבר שאתה נולד איתו ואתה יכול לשפר אותו עד רמה מסוימת.

<יפה זילברשץ: אתה לא יכול לעשות עם האמצעים האלה מהפיכה שתהפוך את החיים לגן עדן לסטודנטים.

<יפה זילברשץ: אבל אתה יכול לעשות דברים אחרים מעולם אחר.

יעקב מרגי: היום בגלל צוק העתים אפשר לראות מרצים שיש להם קשיים קשים בשפה והם עומדים בכיתה שנה שלמה סטודנט מתייגע ללמוד את הפיזיקה שלו, את המתמטיקה שלו והוא נושר ולא יודעים למה הוא נושר.

יעקב מרגי: או עושה מועד ב' ומועד ג'.

<יפה זילברשץ: לכן אמרתי, התחלתי מהסוף שזה הפחות חשוב.

<יפה זילברשץ: אני עוברת לשני הדברים האחרים.

<יפה זילברשץ: אני מתחילה עם מעבדות חדשנות ויזמות לסטודנטים, דברים שקיימים בעולם ויש להם ניצנים באוניברסיטאות ומוסדות שהם מתקדמים וחושבים על הסטודנט, אנחנו לוקחים על עצמנו לפתח את הנושא הזה, לקחנו אפילו אדם לשנה בתור פרוייקטור שפשוט בין המוסדות ויוודא איך בעצם אנחנו יכולים לתמרץ את העובדה שהלימודים יהיו לא רק פאסיביים אלא גם אקטיביים, שסטודנט שיש לו רעיון נהדר, ועל הרעיון הזה בשנות הלימודים שלו הוא יכול לשבת במעבדה שהאוניברסיטה נותנת לו, עם כיסא ומשרד ומחשבים ועם סטודנטים שהוא יכול לפגוש שיכולים להעשיר אותו ועם מרצים שיכולים לדבר איתו ובעצם לתת לו רעיונות, איך האוניברסיטה עוזרת לו בתקופה הזאת.

<יפה זילברשץ: אני חושבת שזה ישנה את החוויה הלימודית.

<יפה זילברשץ: שוב, לא כל הסטודנטים יוכלו לעבור את זה מהיום הראשון, אבל צריך ללכת לכיוון הזה.

יעקב מרגי: אם מדברים על מעבדות וחדשנות, אני סיירתי בכמה אוניברסיטאות וראיתי מעבדות זוועה.

<יפה זילברשץ: אתה מדבר על מעבדות חוקרים, אני לא מדברת על זה.

<יפה זילברשץ: אני מדברת על להקים נגיד האנגר כזה גדול כמו שאתה רואה בהייטק שאתה יושב שם ואומר לסטודנט בוא תשב, כל המרצים באים, מדברים איתך.

יעקב מרגי: ובכל זאת, נתתם את דעתכם על מעבדות מחקר?

<יפה זילברשץ: כן.

<יפה זילברשץ: חלק מהתקציב שלנו הוא לבינוי במחשבים ושיפוץ הישן.

<יפה זילברשץ: הנקודה הבאה היא דבר שהוא כבר החל בפועל ואלה דברים שעם גלעד מהתאחדות הסטודנטים בזמנו דיברתי לפני שנכנסתי לתפקיד וברגע שזה קרה אמרתי "אתה רואה גלעד, דיברנו וזה ישנו".

<יפה זילברשץ: יש לנו פרויקט ענק לנושא של ההוראה הדיגיטלית המקוונת.

<יפה זילברשץ: אפשר לדבר על זה בלי סוף, למעשה זאת יוזמה שמדברת גם על קורסים שאתה מעלה אותם על פלטפורמות בינלאומיות ובעצם ישראל הופכת להיות רלבנטית וגם על הנגשה לאוכלוסייה המקומית בכל ההיבטים שלה.

<יפה זילברשץ: הכל קורא הראשון שלנו היה מן טסט על הבינלאומי, ממש היום בשבע בבוקר יצאתי מהבית כדי לשבת שעתיים ולקרוא את הקול קורא השני והשלישי שמדברים על עוד שלושים קורסים שא נחנו נותנים למוסדות, הקמנו מנגנונים שבוחנים את האיכויות ואת ה דברים והכל, אני חושבת שכאן אנחנו נהיה בתאוצה.

<יפה זילברשץ: זאת אומרת ONCE התנענו את זה והמערכת יודעת איך לעשות את זה, אנחנו גם במל"ג נדבר על זה, נסדיר את זה, בקיצור הפרויקט יצא לדרך ואנחנו ממש, בעיצומו.

<יפה זילברשץ: אלה הקורסים הראשונים שנבחרו, בר אילן, חיפה, טכניון, בן גוריון, בן גוריון, חולון, שנקר, תל אביב, תל אביב, היו 23 קורסים, תשעה נבחרו לפי קריטריונים של איכות, פתוח לכל המוסדות האקדמיים וכך יהיה גם הלאה.

<יפה זילברשץ: הנושא הבא שאני רוצה לדבר עליו הוא נושא של תשתיות המחקר.

<יפה זילברשץ: כאן חילקנו את התשתיות לשקף שמנחם כבר מכיר, לציוד אישי, ציוד מוסדי, תשתיות לאומיות ולתשתיות לאומיות מערכתיות.

<יפה זילברשץ: אני רוצה להתמקד באחרון שבו באנו ואמרנו בעשור הקודם המדינה בצורה מאוד חכמה השקיעה בפרויקט ענק שנקרא ננו טכנולוגיה, השקיעה בתשתיות ואז מוסדות רצו והביאו עוד כספים, אני חוזרת על מנטרה שאמרתי כבר הרבה פעמים, אוניברסיטת בר אילן שאני באה ממנה, שאתם יודעים, האוניברסיטה מתחזקת, היא אוניברסיטה שלא יכלה להיות במקום שהיא נמצאת בו היום בלי הפרויקט של הננו טכנולוגיה ואנחנו שאלנו את עצמנו מהו הפרויקט הבא מבחינת ההשקה, אנחנו יכולים לעזור לתלמידים ולהביא את האוכלוסיות והכל, אבל כמו שאמרתי בתחילת דבריי יש לנו אתגר מאוד גדול לוודא שמדינת ישראל נמצאת בקדמת המחקר.

<יפה זילברשץ: מה אנחנו עושים בשביל זה?

<יפה זילברשץ: עשינו מסע ארוך, מנחם היה שותף לו וכל נשיאי האוניברסיטאות וכל סגני הנשיא למחקר ומדענים מהאקדמיה למדעים ומיפינו ארבעה תחומים מחקריים מבחינת מוקדי מחקר מובילי שינוי.

<יפה זילברשץ: הנושא מה שהיה פעם ביולוגיה, מדבר על מחקר ברפואה מותאמת אישית, הפיזיקה החדשה מדברת על קוואנטום פיזיקס, הכימיה מדברת על מדע החומרים וזה ממש המשך ישר של הננו טכנולוגיה וכמובן על הפרק תמיד מדעי היהדות, הרוח והחברה שיש לנו אליהם גם פרויקטים מיוחדים.

יעקב מרגי: לא צבעתם אותם באדום?

יעקב מרגי: בוא נשים דגש באמת על מדעי הרוח.

<מנחם בן ששון: שמו 100 מיליון עם תכנית ענק.

<מנחם בן ששון: גם אנליזה וגם דברים עם - - -

באסל גטאס: נעלמה הננו טכנולוגיה.

<יפה זילברשץ: לא נעלמה הננו.

<יפה זילברשץ: זה המשך.

<יפה זילברשץ: הקוונטום ותורת החומרים זה ההמשך המודרני של הננו.

<יפה זילברשץ: זאת אומרת זה עוד שלב בפיתוח שלהם.

<יפה זילברשץ: אם אנחנו לוקחים את השקף הזה, השקף הזה אומר את הדבר הבא, בעולם כמעט עד ה יום ישב אדם ליד המחשב שלו וחקר.

<יפה זילברשץ: במדעים המדויקים שזה מדעי הטבע, הכימיה והמתמטיקה והכל, הרבה מאוד מהממצאים שאתה מוצא במעבדות שלך אתה לא משתמש בהם.

<יפה זילברשץ: ולכן מה שקורה בעצם אם זה נמצא על המחשב ואתה לא משתמש ואף אחד לא משתמש, עשית המון מחקר בהמון כסף והוא בעצם הזבל.

<יפה זילברשץ: ואז בעצם אתה מגיע למקום שאתה בא ואומר רגע, אולי נעשה משהו אחר.

<יפה זילברשץ: אולי כשאני עושה את כל הממצאים שלי במקום להשאיר אותם על המחשב שלי אני אפתח אותם, הרי היום יש עננים טכנולוגיים ויש מחשבי על ואם אני אפתח אותם לכולם בעצם יכול להיות שזבל של אחד יכול להיות אוצר של האחר, יכול להיות שאני דיסציפלינרי.

יעקב מרגי: אחד משלים את השני.

<יפה זילברשץ: יכול להיות שאני עושה נגיד פילוסופיה, אבל יש איזו תובנה במתמטיקה שמישהו מצא שיכול להיות, אני כבר מצאתי אנשים יושבים בפיזיקה ופילוסופיה במנזה של בר אילן ומדברים ביניהם על שיתופי פעולה בדברים.

<יפה זילברשץ: למה בעצם שאנחנו לא נלך ולא נפתח את הכל.

<יפה זילברשץ: בואו נחזור לשקף הקודם.

<יפה זילברשץ: ניקח את כל הנושאים האלה שאמרנו ובוא נחקור אותם אחרת, אנחנו נחקור אותם בצורה הרבה יותר פתוחה אבל תבינו מה קורה באופן עקיף.

<יפה זילברשץ: אני לא יכול לעשות שימוש במחקר הפתוח אם אין לי מדעי מחשב סופר-סופר מתוחכמים ועמוקים, זאת אומרת שבאופן עקיף היום ההשקעה שלי בתשתיות צריכה להיות במקביל גם בתשתיות של מיחשוב מה שאומר שאני צריכה לקחת את הכסף ובעצם לתת אותו רק אם מישהו יודע לעשות את הדברים החדשים שיכולים להפוך את מדינת ישראל למעצמה ענקית בנושא של המיחשוב והביג דאטה, והקומפיוטר סאיינס במובן המאוד רחב שלהם.

<יפה זילברשץ: זאת תכנית גרנדיוזית, אני יודעת שכשאמרתי אותה, אמרתי עשינו ננו טכנולוגיה והצלחנו, אנחנו יודעים גם לעשות את זה.

יעקב מרגי: איך העולם מסתכל על זה?

<יפה זילברשץ: זו תחילת החדשנות גם במקומות שונים בעולם, להסתכל על הדברים בצורה כזאת.

יעקב מרגי: חושבים על הכיוון?

<יפה זילברשץ: חושבים על הכיוונים האלה, אבל לנו יש תיעדופים בדברים האלה ואני אסביר במה.

<יפה זילברשץ: קודם כל בעניין שיש לנו מדעי מחשב מדהים ויש לנו עכשיו הרבה כסף לעשות מדעי כסף עוד יותר מדהים, אבל גם בתחום הרפואה המותאמת אישית כמות הידע שנמצאת אצלנו בגלל חוק בריאות ממלכתי וקופות החולים וכל הידע שישנו, היא מקדימה, אולי שנייה בעולם בכלל.

<יפה זילברשץ: אז אם אנחנו תופסים את הדבר הזה ואנחנו רצים איתו קדימה ואנשים שעוסקים בזה, גדי יודע, נושפים לי בעורף כל הזמן אני מצלצלת 'גדי, כמה לזה כמה לזה' אני משתגעת בגלל שהשטח כבר דוחף לעשות את זה כמה שיותר מהר מהיום למחר ואני אומרת 'רגע תעצרו, אני צריכה לראות מה למי' אז באמת יש לנו כאן פרויקט שהולך להפוך את המדינה מבחינה מחקרית למשהו באמת, מציון תצא תורה.

יעקב מרגי: עד היום אדם עשה מחקר, הצליח, מפרסם אותו.

<יפה זילברשץ: נכון.

<יפה זילברשץ: שומר כל מה שהוא לא נגע.

יעקב מרגי: מה שהוא לא נגע, מה עשה עם זה?

יעקב מרגי: זה לא מופיע בשום דאטה?

<יפה זילברשץ: זרק.

<יפה זילברשץ: לא מופיע בשום מקום.

<יפה זילברשץ: לא מופיע בשום דאטה.

<יפה זילברשץ: לכן המהפכה כאן היא מהפיכה קונספטואלית.

<יפה זילברשץ: אפשר לדבר עליה המון אבל אני חושבת שהשקף הזה פשוט מלמד בצורה הכי פשוטה מה אנחנו הולכים לעשות, זה נושא הכי מופשט שמוצג בצורה הכי פשוטה וכל המערכת מגוייסת, מנחם.

<יפה זילברשץ: אני מדברת איתך, אני מדברת עם כל אחד אחר.

<מנחם בן ששון: בכל המערכת בכל הפקולטות בכל המחלקות.

<יפה זילברשץ: בכל המערכת, בכל הפקולטות, בכל המחלקות, ובאקדמיה למדעים ואתה לא הולך למקום אחד ואומר רגע, מאיפה באת, אומרים 'וואו נכון, זה מה שאנחנו צריכים לעשות'.

<יפה זילברשץ: אז אנחנו כבר ממש ביציאה לדרך לעבודה על הדברים האלה.

באסל גטאס: זה מתוקצב?

<יפה זילברשץ: זה מתוקצב.

<יפה זילברשץ: בתוך מסגרת תשתיות מחקר.

<יפה זילברשץ: לכן אני אומרת בתוך התשתיות כמה אתה נותן לקוונטום, כמה לרפואה.

<מנחם בן ששון: חצי מיליארד.

באסל גטאס: הכסף הוא תחרותי?

<יפה זילברשץ: הכסף תחרותי לגמרי, אין כסף לא תחרותי.

<יפה זילברשץ: דבר נוסף, היינו ביום חמישי האחרון בפורום "תל"ם" שזה פורום תשתיות לאומיות למדע והצגנו את הפרויקט הזה לשותפים במשרד הכלכלה ובמשרד המדע, ובמפא"ת של משרד הבטחון וכולם אומרים "וואו, תשלחו לנו את האנשים, אנחנו רוצים להתחיל לעבוד".

<יפה זילברשץ: ממש, מהיום למחר, אומר לי ההוא ממפא"ת, "מתי מתחילים לעבוד?".

באסל גטאס: אבל המכללות לא - - -

<יפה זילברשץ: אני לא מסכימה לגמרי, הכל פתוח להכל.

<יפה זילברשץ: התשתיות הכבדות של קוונטום וכל הדברים כמו בננו טכנולוגיה כרגע לא רלבנטיות למכללות אבל להרבה מאוד מהדברים יהיו קולות קוראים לכספי מחקר וקולות קוראים במדינת ישראל לכספי מחקר פתוחים לכל החוקרים בכל המוסדות להשכלה גבוהה.

באסל גטאס: כולל במו"פים אזוריים?

<יפה זילברשץ: כמו אירופה וכל הדברים האלה?

באסל גטאס: לא.

באסל גטאס: בישראל.

באסל גטאס: יש 11 מרכזים כאלה.

<יפה זילברשץ: אלה בוודאי, כמו מגדל וכל אלה.

באסל גטאס: אלה מתחרות על הכסף התחרותי?

<יפה זילברשץ: בוודאי.

באסל גטאס: בוות"ת?

<יפה זילברשץ: בוודאי.

<קריאה: היום הם מתחרים.

באסל גטאס: אין להם סיכוי רב כמובן.

<יפה זילברשץ: לא, זה לא נכון, הם זוכים.

<יפה זילברשץ: יש שינוי מאוד מאוד גדול.

באסל גטאס: אני ייסדתי אחד מאלה, נקרא מו"פ אזורי אגודת הגליל הוא הטוב ביותר בארץ.

באסל גטאס: אני לא חושב שפעם זכינו במענק מות"ת.

באסל גטאס: אבל זכינו במענקים טובים, כולל בינלאומיים.

<יפה זילברשץ: משרד המדע.

יעקב מרגי: אולי אתה טוב במחקר וגרוע בגיוס משאבים.

באסל גטאס: זה לא גיוס אדוני, זה לא גיוס.

באסל גטאס: בגיוס כספים - - - זה תחרותי.

יעקב מרגי: זה לא רק פילנתרופיה.

יעקב מרגי: גם לקחת ממשרדי הממשלה במבחני תמיכה.

באסל גטאס: זה תחרותי ברמה - - -

<יפה זילברשץ: הבינלאומיות – יש לנו כמו שאמרתי בינלאומיות, בסך הכל היא יכולה ללכת, שוב, אני אלך מהסוף להתחלה, כמו להקים מוסדות ישראליים בחו"ל מה שהטכניון עשה לדוגמה בסין ובארצות הברית, הרבה מאוד שת"פים מחקריים, שאנחנו כבר בהרבה מאוד קרנות בינלאומיות כמו בהורייזן וכולי, אבל אנחנו לקחנו על עצמנו בעצם את החלק שמופיע בפרק הראשון, וזה לקחת בשנים הקרובות ולהפוך את מדינת ישראל למדינה אטרקטיבית לסטודנטים זרים בתוך המוסדות להשכלה גבוהה.

<יפה זילברשץ: אנחנו רואים פה ושם מוסד שעושה את זה, אנחנו רואים פה ושם אוכלוסייה שעושה את זה, אבל יש לנו אוכלוסייה פוטנציאלית עם הרבה מאוד יעדים לאומיים סביב הדבר הזה.

<יפה זילברשץ: יש לנו אוכלוסייה יהודית שאני חושבת שהצלתו של העם היהודי יהיה אם הבנים שלו יבואו ללמוד.

יעקב מרגי: פה עומדים ואומרים הייתי ב-MIT, הייתי בהארוורד, השאלה אם בחו"ל יעמדו ויגידו - - -

<יפה זילברשץ: יגידו הייתי באוניברסיטה העברית, הייתי בטכניון.

<יפה זילברשץ: אנחנו באמת רוצים, עשינו הרבה מאוד מחקר והעברנו אותו בחשיבה של מל"ג וות"ת.

<יפה זילברשץ: עשינו אותו בעבודה של מל"ג ובוות"ת והעברנו תכנית עבודה מאוד מאוד יפה בנושאים האלה.

<יפה זילברשץ: אנחנו מאמינים שבסוף שש שנים, כמו שנאמר כאן, ישבו אנשים בעולם ויגידו בגאווה מאוד גדולה 'אני את ההשכלה שלי קיבלתי במדינה' אוכלוסיות יהודיות שמאוד חשוב לנו בהקשר הזה ויש לנו כבר ניסיונות בפיילוטים של אוכלוסיות מהמזרח הרחוק של סטודנטים שלמדו כאן מסין ומהודו וממקומות אחרים במזרח, ואנחנו מאוד מקווים שהתכנית הזאת תהיה גם כן משהו שהוא מאוד חיובי להתפתחותה של מדינת ישראל.

מירב בן ארי: הבינתחומי עושה את זה נהדר.

מירב בן ארי: באמת.

מירב בן ארי: מכל העולם, סטודנטים בלי קשר ליהודים לא יהודים, מגיעים, לומדים כאן, וזה לא רק הלימודים זה כל המעטפת, זה תנאי הקבלה, קורסים באנגלית.

<יפה זילברשץ: נכון מאוד.

<יפה זילברשץ: הדבר הראשון שאנחנו עושים בהקשר הזה, זה שיהיה לנו אתר שיושק בסוף החודש שייקרא Study in Israel, קודם כל ייתן לעולם את המידע של מה שקיים כאן עם אפשרות להירשם, עם טפסים, עם לינקים לתוך המוסדות, כדי שיתחילו לראות בכלל בעולם מה קיים כאן.

מירב בן ארי: זה מדהים שלנו יש כל כך הרבה ישראלים שהולכים ללמוד בחו"ל ועד היום לא הייתה בכלל את האפשרות לחבר'ה מחו"ל לבוא וללמוד כאן.

<יפה זילברשץ: נכון.

<יפה זילברשץ: באמת שמנו את זה כאחד מחמשת היעדים של התכנית שלנו ואנחנו מאוד מקווים להצליח בדבר הזה.

<יפה זילברשץ: תודה.

יעקב מרגי: רבותיי, אני רוצה לפתוח את הדיון.

יעקב מרגי: שמענו את הדברים מפי פרופסור יפה זילברשץ, יושבת-ראש הוות"ת, אני חושב שהדברים פחות או יותר מלמעלה חופפים ותואמים את הרצונות והאתגרים של החברה הישראלית בפרט וכל האקדמיה בכלל, אבל נצטרך לראות איך פורטים את זה, איך עושים את זה.

יעקב מרגי: השאלה אם יש לכם אבני דרך לבחינה.

יעקב מרגי: איך אתם הולכים לעקוב שאכן לא נמצא את עצמנו בתשע"ט מסתכלים אחורה ו - - -

<יפה זילברשץ: חס ושלום.

<יפה זילברשץ: אנחנו התחלנו לעבוד על כל אחד מהנושאים בצורה מאוד מסודרת, בחול המועד גדי ואני כבר בגלל הדבר הזה שאתה אומר איך נמצא את עצמנו בתשע"ט ישבנו כבר לראות את כל המערכת, התחלנו לעבד מבחינת התכניות הפנימיות שלנו מה אנחנו מטילים על כל אחד מהאנשים, ובמקביל איזה ועדות חיצוניות אנחנו צריכים להקים כדי שהעסק יותנע, זאת שנת ההתנעה.

<יפה זילברשץ: אין מצב שלקראת השנה הבאה אחד מהנושאים שמופיעים כאן לא יהיה עם תכנית מאוד מסודרת עם MILD STONE.

יעקב מרגי: את יודעת שביובל שנים, האוצר יגנוב לכם חומש אחד כי כל חומש הוא שש שנים.

<שלמה פשקוס: לא מהוות"ת, הוות"ת יידע לשמור.

<יפה זילברשץ: אנחנו שש שנים בהגדרה בתוך הדברים האלה, אני רוצה רק כדי להניח את דעת השומעים לשאלה המאוד חשובה שלך, צריך להבין שהתכנית הזאת בעצם מורכבת משלושה רבדים.

<יפה זילברשץ: יש לה רובד אחד שהוא בעצם המשך של תכניות קיימות אז במובן הזה נגיד לקחנו את נושא הערבים, יש לנו מנגנון, לקחנו את נושא החרדים, שם יש עוד עבודה על מנגנון אבל אנחנו יודעים פחות או יותר מה הדרך שלנו, אז במובן הזה זה המשך ולראות שהכל עובד בסדר.

<יפה זילברשץ: יש לנו תכנית נוספת, יש לנו רמה נוספת של דברים, למשל ניקח את הנושא של נשים כדוגמה.

<יפה זילברשץ: זה נ ושא שהיו עליו ועדות וכל החסמים ברורים אז היכולת שלנו מהיום למחר לבנות את תכנית העבודה עם אבני הדרך היא קלה.

<יפה זילברשץ: יש נושאים כמו נושא התשתיות וכולי ששאלת ההתנעה של הדבר הזה צריכה לקחת יותר זמן.

<יפה זילברשץ: אלה דברים שכשאנחנו עבדנו עם משרד האוצר ובנינו את התכנית, הם גם היו מודעים להם ולכן גם החלוקה של המשאבים היא בפרופורציה לסבירות של יכולת הביצוע, אבל היא בוודאי מדברת איתם מהיום הראשון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת דוקטור יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: תודה יפה וגדי.

יוסף ג'בארין: אני אגיד דברים כלליים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד בכנות, אני כבר שנה וחצי בכנסת, זו אולי ההצגה הכי אופטימית ששמעתי עד עכשיו בכנסת.

<מנחם בן ששון: אתה יכול גם להגיד הכי מקצועית.

יוסף ג'בארין: הכי מקצועית.

יוסף ג'בארין: משפטים כמו "יש לנו מספיק כסף", "יש הרבה כסף", "יש יעדים ברורים" ו"יש מגמת עלייה", אנחנו לא כל כך רגילים בהם.

באסל גטאס: אבל פה לא מוזכר אף מספר.

באסל גטאס: אף שקל לא מוזכר.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שבאמת הדברים יימשכו כך, אני שמח שאנחנו יושבים אחרי שהסתיימו העיצומים באוניברסיטה העברית כך שבאמת זה נראה מבטיח.

יוסף ג'בארין: לגבי תכנית החומש בחברה העברית, לא נכנסנו לזה אבל אני מבין כמובן שיש גידול משמעותי בתקצוב לתכנית הזאת.

<יפה זילברשץ: מאוד משמעותי, מאות מיליוני שקלים.

יוסף ג'בארין: אני חושב מה שעובד ומצליח אז כנראה שאפשר באמת לפתח אותו.

יוסף ג'בארין: אבל אני רוצה להגיד שזו בהחלט דוגמה טובה לכך, כשאומרים שאנחנו לא עושים משהו מיוחד, אנחנו מתייחסים לכולם באופן שוויוני אבל זה השוויון הפורמלי שבאמת לא מצליח לפרוץ דרך ולקדם קבוצות מוחלשות אבל כשיש התאמה לצרכים הייחודיים של אותה אוכלוסייה, אפשר לראות שיש תוצאות ואני רואה בהחלט שיש תוצאות.

יעקב מרגי: חומר למחשבה למשרד החינוך להעתיק את השיטות, מה שדובר עליו בדיון הקודם לגבי האוכלוסייה.

יוסף ג'בארין: אני מניח שיהיו לנו עוד דיונים בהמשך השנה גם על פרטי התכנית הזאת כי אנחנו מלווים אותה, יש הרבה קשיים גם בתחומים שהם מחוץ לתכנית, פסיכומטרי והגבלות גיל וכדומה.

יוסף ג'בארין: אני לא אכנס לזה עכשיו, אלה נושאים שנשמח כמובן לדבר עליהם.

יוסף ג'בארין: רציתי להפנות את תשומת לבכם לעניין מאוד חשוב שמתרחש לפחות במה שקשור לאוכלוסייה הערבית, העובדה שהיום אנחנו מדברים על יותר מ- 10,000 סטודנטים ערבים שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה לא בארץ שזה כולל את האוניברסיטה האמריקאית בג'נין, באל-נג'אח בשכם, בירדן מדברים גם על אלפים.

באסל גטאס: לפחות 20,000.

יוסף ג'בארין: יכול להיות.

יוסף ג'בארין: למה אני אומר את זה?

יוסף ג'בארין: הנוף של ההשכלה הגבוהה משתנה באופן מאוד דרסטי ואני לא רואה שיש איזה שהוא גוף שרואה את זה ברמה התכנונית וברמה של בקרה, מה עושים עם זה.

יוסף ג'בארין: כי כל התכניות שלנו ושלכם כרגע מסתכלות על המוסדות האקדמיים בישראל, כמעט ואין התעסקות בהשכלה הגבוהה מחוץ לישראל לכן אני חושב שזה משהו שמצריך חשיבה כי זה חלק אינטגרלי מהנוף, זה ישפיע על כל מבט ההשכלה הגבוהה, למרות העליה שאנחנו רואים במספר הסטודנטים הערבים, ברמה של אחוזים, הסטודנטים הערבים אפשר להגיד, נוהרים למוסדות ההשכלה הגבוהה מחוץ לישראל וזה משנה קצת את התמונה, אני לא בטוח שיש לנו תמונה כוללת כאן ואנחנו צריכים את העזרה שלכם בהיבטים המקצועיים והתכנוניים איך מתייחסים לזה, חלק מהדברים למשל מה עושים עכשיו עם מאות אם לא אלפי רוקחים שחוזרים ורופאים וכדומה, אלה נושאים שלדעתי יהיה קשה להתמקד רק בהשכלה הגבוהה בישראל, צריך לתת אולי את הדעת על התמונה היותר רחבה.

יעקב מרגי: חברת הכנסת מירב בן ארי בבקשה.

מירב בן ארי: אני לא רוצה לבזבז את הזמן, אני רק רוצה לברך על תכנית החומש החשובה הזאת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש תודה על הדיון ופתחתי ואמרתי שלפעמים דיונים במסגרת ועדות, אומרים 'לא חשוב' היום גם שמענו, יש חבר כנסת שאמר שכל הדיונים בוועדות לא חשובים.

מירב בן ארי: אין דבר כזה.

מירב בן ארי: בטח לא בוועדה הזאת.

יעקב מרגי: מי אמר את זה?

יעקב מרגי: תשאל את פרופסור יפה זילברשץ כמה חשוב הדיון.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, עובדה שאנחנו נמצאים פה שלושה חברי כנסת ואפילו היו ארבעה מהרשימה המשותפת, לשמוע את הסקירה הזאת, היא מעידה וגם היום בבוקר היינו בוועדת ביקורת המדינה.

באסל גטאס: כמה היו מהליכוד פה?

אוסאמה סעדי: אף אחד.

אוסאמה סעדי: אני מברך על הצגת התכנית הרב שנתית ומברך על המאמצים שעשיתם לפתור את השביתה שהייתה כבר כמה ימים באוניברסיטה העברית.

<יפה זילברשץ: זה לא אנחנו לבד, מגיע לאוצר גם הרבה ברכה.

אוסאמה סעדי: הייתי יושב ראש התאחדות הסטודנטים ואכפת לנו מעניין הסטודנטים, גם חברי דוקטור ג'בארין היה יושב ראש התאחדות הסטודנטים וגם באסל היה בטכניון.

אוסאמה סעדי: מבחינת המספרים הכלליים, זה שהיום מעל 60% במכללות ופחות מ-40% באוניברסיטאות זה צרך להדליק נורה אדומה.

<יפה זילברשץ: הוא צריך להדליק נורה, לאו דווקא אדומה, נורה למחשבה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שגם נורה אדומה.

אוסאמה סעדי: אם הרבה סטודנטים, עשרות אלפים הולכים למכללות ומשלמים שכר לימוד גבוה ביותר והשמיים לא נפלו, כפי שאמר היושב ראש, השמיים לא נפלו.

<יפה זילברשץ: סליחה, עשרים מכללות מתוקצבות.

<יפה זילברשץ: העניין שאומרים מכללות ומיד אחרי זה אומרים 'סטודנטים משלמים הרבה כסף' הוא לא מדויק.

<יפה זילברשץ: עשרים מכללות.

יעקב מרגי: עדיין לבודד את הלא מתוקצבות.

<יפה זילברשץ: הלא מתוקצבות זאת אומרת, מתוך כל הלומדים 10%, 7%, המסה המאוד גדולה של המכללות זה המכללות המתוקצבות ומשלמים שכר לימוד אוניברסיטאי.

<יפה זילברשץ: אפשר לעורר דיון על הפרטיות אבל אני חושבת שהפרופורציה - - -

אוסאמה סעדי: הפילוח שאת אומרת, פרופסור יפה, הוא חשוב.

<יפה זילברשץ: זה מה שאני אומרת, לכן המידע המאוד חשוב, אני חושבת שהמילה 'מכללות עולות המון כסף' על אוטומט צריכה להיפסק, היא לא מדויקת.

<יפה זילברשץ: אנחנו מתקצבים עשרים מכללות ולומדים בהן עשרות אלפי תלמידים, אם לא מאות.

אוסאמה סעדי: פרופסור יפה, אני קושר את זה לנתון שהתחיל חברי דוקטור ג'בארין.

אוסאמה סעדי: יש היום אלפים רבים אם לא יותר מ-20,000, 25,000 סטודנטים שלומדים בין אם זה ברשות הפלשתינית, בין אם זה בירדן, בין אם זה בחו"ל, רומניה, גיאורגיה, ארמניה, ויש המון בעיות שם.

אוסאמה סעדי: אני למדתי פה, ואני את ילדיי כבר גם מלמד פה, בתי עורכת דין, השניה הלכה ללמוד רפואה באל נג'אח, היא כבר שנה שישית.

אוסאמה סעדי: אני רוצה שהיא תלמד פה, עדיפות א' שהיא תלמד פה.

אוסאמה סעדי: לכן איך אתם ואיך אנחנו בונים פה שכל הסטודנטים האלה, לא כולם, אבל אחוז גדול, שיבואו וילמדו פה.

אוסאמה סעדי: זה המבחן שלנו.

אוסאמה סעדי: שמענו פה את פרופסור בן ששון, איך אנחנו באוניברסיטה העברית, לא רק ש-23,000 סטודנטים ומתוכם כ-2,000 סטודנטים ערבים, אלא איך אני יכול להביא לאוניברסיטה העברית ולאוניברסיטת תל אביב ולטכניון עשרות אלפים.

אוסאמה סעדי: זה המבחן שלנו.

<יפה זילברשץ: ברור.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת באסל גטאס.

באסל גטאס: אני מודה לך על המצגת היפה.

באסל גטאס: אמנם ראיתי שלא דיברתם על כסף כאן, כנראה זה יבוא לוועדת הכספים.

יעקב מרגי: דיברנו על כסף בעמוד הראשון.

יעקב מרגי: דיברנו, שאלנו, דיברנו על מגמות.

<מנחם בן ששון: דיברנו על כסף, על הרבה כסף.

באסל גטאס: אבל זה יבוא לוועדת הכספים כחלק מהתקציב השנתי, תקציב 2017-2018.

באסל גטאס: אני רוצה לשאול ותוך כדי לתהות ותוך כדי לתת את האינפוט שלי.

באסל גטאס: היה מכרז על הקמת מכללה חדשה, אוניברסיטה.

באסל גטאס: מה קורה עם זה?

באסל גטאס: אני יודע שהמכרז יצא לדרך, היו מועמדים, והאם הוות"ת רואה בזה כ-MILD STONE, או כאקט אסטרטגי לקידום ההשכלה הגבוהה והאם אתם מודעים לעניין המכללות לחינוך ומצבן ולעובדה שיש 15,000 בוגרים של אותן מכללות שמחכים ומחכות בעיקר לתפקיד מורים ושהתפקיד הזה מבושש לבוא אחרי שנים על גבי שנים, ועשרות האלפים האלה, בהערכה גסה שלי , 15,000, אין מי שמסתכל עליהם מערכתית, אלה אנשים שהושקעו בהם שלוש שנות חינוך והן יושבות בבית ואחר כך מדברים על תעסוקת נשים ערביות ואי השתלבות במשק.

יעקב מרגי: לכן אני חושב, שהכניסה לוות"ת תועיל בקטע הזה.

באסל גטאס: אני מבקש גם לחשוב על איך ות"ת יכול להיות אקטיבי ולעשות לאנשים האלה.

באסל גטאס: זה נמצא בתחומים נוספים, לא רק בהוראה.

באסל גטאס: כח אדם ענק שאפשר לעשות לו הסבות מקצועיות בשנת לימוד אחת לכיוונים שנדרשים במשק כמו סיעוד, ודברים נוספים.

באסל גטאס: כפי שאמרו חבריי, אני לא יודע כמה יהודים, אני פוגש גם יהודים בחו"ל שלומדים רפואה והולכים להנדסה, באירופה וכל הארצות.

באסל גטאס: יש לכם הארכה כמה?

באסל גטאס: ראיתי שבשנה האחרונה היו 200,000 סטודנטים.

באסל גטאס: כמה אחוזים הם משכבת הגיל?

באסל גטאס: וכמה, אם יש לכם, אם אין לכם אני מציע שתעשו סקר, כמה עשרות אלפי סטודנטים ישראליים לומדים בחו"ל, ביניהם לדעתי לפחות 20,000 ערבים.

באסל גטאס: במולדובה, אם לסבר את האוזן שלכם, באוניברסיטה אחת בקישנייב יש 2,000 סטודנטים ערבים מישראל, כך אמר לי הרקטור השבוע, שלומדים רפואה, רפואת שיניים ורוקחות.

באסל גטאס: אחוז ההצלחה שלהם בבחינת הרפואה כשהם חוזרים לכאן לצערי, 25% בלבד.

באסל גטאס: כש-75% הופכים להיות מובטלים.

באסל גטאס: זה מצד אחד אתגר, מצד שני לדעתי זה נכס כלכלי.

באסל גטאס: השאלה אם אנחנו יכולים ואם אתם מוכנים לתמוך באותם סטודנטים שלומדים בחו"ל בדרך עקיפה.

באסל גטאס: אני וחבריי חושבים להגיש הצעת חוק על לתת פטור ממס הכנסה או מדרגת מס לנשים.

באסל גטאס: לגבי האוניברסיטאות שאתם מממנים, הנושא של ייצוג הולם של ערבים בסגל, זה סיפור שאנחנו מכירים הרבה שנים, אבל לא פחות חשוב מזה ייצוג הולם בדרג - - -

יעקב מרגי: בסגל יש ייצוג הולם רק לסגל, התזוזות שם כמעט ולא קיימות.

באסל גטאס: אבל גם, אדוני היושב ראש, אני שומע על מכללת גליל מערבי שהיא מכללה מתוקצבת, 50% מהסטודנטים ערבים, ויש בה שניים-שלושה מרצים.

באסל גטאס: זה משהו מדהים.

באסל גטאס: כמה אחוז עובדים בסגל האדמיניסטרטיבי, עובדים שהם לא עובדי הוראה באוניברסיטאות.

באסל גטאס: מי שאחראי על הכסף צריך גם שתהיה לו דעה בעניין הזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רם שפע בבקשה.

רם שפע: שלום לכולם, זה הדיון הראשון שלי כיושב ראש ההתאחדות אבל כיון שהייתי סגן שנתיים אני מכיר את המטריה די טוב.

יעקב מרגי: אתה לא מתרגש?

רם שפע: לא.

רם שפע: שמח להיות פה אבל לא מתרגש.

רם שפע: באמת קודם כל יפה הציגה את זאת היטב, יש תכנית בעיני מרשימה, אמרתם, הכי מקצועית, טובה, מקיפה שמכילה בתוכה הרבה דברים, אנחנו גם כמובן מכירים אותה ושותפים להרבה תהליכים שנרקמו כדי לממש אותה ואני מקווה גם שהדברים יצאו לדרך.

יעקב מרגי: נראה לי שהתכנית הזאת תוריד את השיעמום שהופיע בדו"ח הסטודנטים.

רם שפע: אל תדאג, אני כבר אגיד גם את הדברים שחסרים.

רם שפע: הדיון שהיה פה מקודם, שאמנם לא הצלחתי להגיע אליו אבל אני חושב שהדוגמה של סטודנטים יוצאי אתיופיה היא דוגמה מעולה לצורך אמיתי שהורגש היטב בשטח ושכולם מודעים אליו ולכן יש תכנית יפה, מקיפה, עכשיו צריך לראות גם שנצליח יחד לממש אותה ולהפוך אותה למשהו שקורם עור וגידים.

רם שפע: כנ"ל גם לגבי בינלאומיות ומחקר, ואני אומר, יש הרבה התפתחויות יפות בתוך התכנית.

רם שפע: יפה נגעה בזה בעדינות, אני חושב שבסופו של דבר, אמנם זה לא מדיד, התפקיד העיקרי שלנו וגלעד קודמי אמר את זה כל הזמן ואני אחזור אחריו בהקשר הזה, זה להצליח להפוך את המערכת לעוד הרבה יותר מאתגרת, אסור שאותם סטודנטים ולצערנו הם עדיין רבים, שמסיימים בתחושה שהם סימנו V על המערכת, אסור שנישאר במצב הזה, אנחנו צריכים ביחד לעשות את כל מה שאנחנו יכולים וכל מה שאנחנו יכולים זה אומר הכל ביחד.

רם שפע: כלומר בשביל שהסטודנט ירגיש מאותגר המערכת צריכה להיות אמיצה והיא הולכת לשם, היא צריכה ללכת לשם עוד יותר בחדשנות ובאומץ.

רם שפע: אנחנו מדברים הרבה על נושא הסטודנטים בפריפריה, אנחנו טובים יחסית בישראל לחלק לקטיגוריות ואוכלוסיות, אני חושב שאנחנו פחות טובים בלגעת בצרכים של הסטודנטים מהפריפריה.

רם שפע: אגב, גלעד ארדיטי שסיים עכשיו את תפקידו הגיע לאקדמיה כתושב כפר תבור בלי פסיכומטרי, ממלגת הצטיינות שכמעט לא קיימת בשום מקום, אני חושב שזו דוגמה מצוינת.

רם שפע: חידודים קטנים לגבי המכללות להוראה שעוברות לוות"ת, זה נכון ובאמת אבני הדרך מתקדמות יפה אבל צריך לזכור שיש עוד תהליך של חמש שנים ויש עוד הרבה דברים שצריכים לקרות בדרך כדי שהם יצליחו ויש שם אתגרים אדירים.

רם שפע: אנחנו כמובן פה כדי לעקוב אחרי כל הדברים שייושמו.

רם שפע: עוד מילה אחת חשובה, זה אתגר שעוד רחוק מאתנו, אבל כדאי להתחיל להתייחס אליו – אנחנו מדברים המון על הנגשה לאוכלוסיות אם זה יוצאי אתיופיה או החברה הערבית או סטודנטים חרדים.

רם שפע: מה שאנחנו לא עוסקים בו והוא לא קורה עדיין מספיק טוב, זה החיבור של האוכלוסיות האלה אחת לשניה בתוך המערכת.

רם שפע: סטודנטים חרדים, וזה מצוין שהמספר שלהם עולה, הם יכולים לסיים את התואר שלהם בלי שהם החליפו מילה עם סטודנט חילוני שלא לדבר על סטודנט ערבי ובעיניי, בשביל לייצר מהפך חברתי משמעותי, אנחנו צריכים להתחיל ללכת לשם.

רם שפע: מורכב, אבל צריך להתחיל לדבר על זה.

רם שפע: זהו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עו"ד נעה נאמן.

<נועה נאמן: אנחנו הגשנו למל"ג את העמדה שלנו בנושא תכנית החומש לשילוב האוכלוסייה החרדית באקדמיה ואני רואה את תכנית החומש אבל לא ראיתי את עמדת המל"ג בנושא ההפרדה המגדרית ורציתי לדעת אם יצאה כבר עמדה כזאת, מתוכננת לצאת?

<נועה נאמן: הפרדה מגדרית שמונעת ממרצות להרצות בפני סטודנטים חרדים, אנחנו בעמדה שהגשנו יצאנו נגד זה ואני אשמח לשמוע מה העמדה של המל"ג בנושא.

יוסף ג'בארין: ההפרדה היא רק ברמת הסגל?

<נועה נאמן: ההפרדה בכיתות, הם לא מאפשרים - - -

יעקב מרגי: אני אניח את דעתך, אנחנו ערים למתח שקיים גם מבחינת העתירה, אני חושב שמי שעתר, וזו דעתי, אצה לו הדרך, הוא פשוט ימנע בצורה אגרסיבית את השילוב של החרדים באקדמיה ובחברה הישראלית.

יעקב מרגי: ייוחד דיון מיוחד לזה לכן אני לא רוצה לגעת פה.

יעקב מרגי: העמדה המשפטית עדיין לא גובשה וזה לא נכון לאלץ את יושב ראש הוות"ת להתייחס לזה אבל אין ספק, אני עומד כאן כדי לשלב את החרדים ומה לעשות, לפעמים על עוולות שהמדינה עשתה צריך לשלם, במחיר של פגיעה, ואת יודעת מה, לדעתי ואני יכול להוכיח את זה מדעית, אין שום פגיעה מדעית.

יעקב מרגי: אבל אין דיון, אני לא אמנע זאת ממך ומהציבור.

יעקב מרגי: יהיה דיון נפרד בנושא הזה.

יעקב מרגי: משרד האוצר בבקשה.

<שלמה פשקוס: התייחסות קצרה.

<שלמה פשקוס: קודם כל אני מתחבר להצגה שיפה הציגה, ובעצם מסכמת עבודה מאוד ארוכה ושוב אני חושב שפעם שניה אחרי תכנית החומש הקודמת, הממשלה הראתה את החשיבות ואת המקום הגדול של ההשכלה הגבוהה בסדרי העדיפויות והתקציבים וזו רק האמירה של החשיבות של המערכת הזאת.

<שלמה פשקוס: כמה נקודות שכן רציתי לחדד מתוך התכנית, כי אני חושב שחשוב שיינתן להן עוד פוקוס.

<שלמה פשקוס: פוקוס על חיזוק הקשר בין התפוקות של המערכת בכל מה שקשור לסטודנטים לבין הצרכים של המשק הישראלי וניגע בזה בתכנית בכמה מובנים, אבל זה מאוד חשוב שהמערכת תתחבר יותר לצרכים של המשק וזה לא יהיה שני קולות שמדברים בלי קשר אחד עם השני.

<שלמה פשקוס: נקודה שניה שעליה דובר בהרחבה, השילוב של המגזרים שפחות נמצאים באקדמיה, נכנסים לאקדמיה, אבל שוב אני אומר לא רק לאקדמיה אלא לתחומים שהם אחרי זה תעסוקה ותעסוקה ברמה גבוהה כי אם נכנסים אנשים מאוכלוסיות שפחות משתתפות בשוק העבודה ואחרי זה לא מוצאים עבודה והם עם תואר ראשון - - -

יעקב מרגי: חשבתי שנציבות שוויון הזדמנויות ידברו על הקטע הזה של החרדים והעניין לשלב את החרדים כי זה מונע מהם להשתלב בעבודה, אבל כנראה מעניין משהו אחר את הנציבויות האלה.

יעקב מרגי: לא שמעתי שזה היה בראש מעייניך, בכלל, שהגרף מראה שאחוז המרצות באוניברסיטאות במגמת עלייה וזה כמעט שוויוני, אבל זה לא הדיון.

יעקב מרגי: אני מוכן להתעמת בדיון אחר.

<שלמה פשקוס: נושא אחרון שרציתי להדגיש, דיבר על זה קצת חבר הכנסת שמולי וגם מופיע במצגת של יפה, זה מעמד המכללות.

<שלמה פשקוס: זו לא רק סוגיה של תקציב, זו סוגיה של מהות, איך בונים מעמד נכון של מכללות וגם תקציב וגם מהות יטופל, יפה לקחה על עצמה להוביל שינוי משמעותי בדבר הזה ואנחנו נעשה את זה בחומש הקרוב.

<שלמה פשקוס: אלה הדגשים שרציתי לשים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: ג'ג'או בימרו.

<ג'ג'או בימרו: הערה קטנה.

<ג'ג'או בימרו: הייתי שמח לשמוע בהמשך לדיון הקודם את ההתייחסות של פרופסור יפה לגבי הנושא של יוצאי אתיופיה, בתכנית החדשה.

יעקב מרגי: ניתן קודם לפרופסור בן ששון.

<מנחם בן ששון: אני רוצה להביע את עמדת ור"ה, שמלווה באהדה ובתקווה את התכנית הזאת.

<מנחם בן ששון: זה לא רק שנה של עבודה, תסתכלו על זה מהזוית הנכונה, פה מדובר בעשרות שנים של תוצאה שתהיה מהתכנית הזאת.

<מנחם בן ששון: זה לא חומש ולא שש שנים.

<מנחם בן ששון: אני מעז לומר, זה חמישים, שישים, ולא רוצה להגזים יותר מזה.

<מנחם בן ששון: זו תכנית שעשויה לשנות את המיצוב של אוכלוסיות במדינה, את המיצוב של המדינה בעולם, את המיצוב של ההשכלה הגבוהה הישראלית.

<מנחם בן ששון: זו תכנית שיוצאת לדרך עם רצון להשתלב כמעט, לא אגיד בכל שורה, אבל ממש בכל שורה שנאמרה כאן.

<מנחם בן ששון: אני מדבר עכשיו בשמם של חבריי בור"ה.

<מנחם בן ששון: ביג דאטה היא שפה שכולנו חייבים לדבר איתה, היושב ראש בהערות השוליים שלו כבר כיוון אותנו לכך שכולנו שם וזאת הולכת להיות לא מדורת השבט ולא מדורת ות"ת ולא מדורת הלאום, אלא פה הולך להיות אירוע בקנה מידה שאני מניח שנצליח לעשות אותו יחד.

<מנחם בן ששון: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יפה את רוצה משפט סיכום?

<יפה זילברשץ: אתה יכול לסכם, כל הדברים שעלו כאן חשובים, כולם נמצאים.

<יפה זילברשץ: רק בהתייחסות ליוצאי אתיופיה, אתה לא היית כאן אבל תיארנו תכניות למגזרים שונים שבהם לקחנו מגזר מנקודה מסוימת והבאנו אותו למקום אחר בהצלחה.

<יפה זילברשץ: אנחנו מעמידים צוותים סופר מקצועיים כדי לעשות את השיח עם יוצאי אתיופיה.

יעקב מרגי: אני הערתי שצריך לקחת ממה שהצליחו ולהעתיק את זה.

<יפה זילברשץ: בדיוק.

<יפה זילברשץ: אנחנו נעתיק ונתאם, זה כבר בעבודה.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת שהשתתפו, ולאורחים הנכבדים שהשתתפו בדיון.

יעקב מרגי: תרשה לי פרופסור בן ששון, להשתמש בדבריך בדברי הסיכום שלי.

יעקב מרגי: אני מודה ליו"ר הוות"ת פרופסור יפה זילברשץ על העבודה יחד עם כל חברי הוות"ת והמל"ג, אני מודה לשר החינוך שהוא גם בתפקידו כיו"ר מל"ג על תשומת הלב המיוחדת, ולאוצר.

יעקב מרגי: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי ההתפתחויות, אחרי יישום תכנית החומש הזאת.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.