הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 83, 2016-11-23 09:15

חיים ילין: בוקר טוב לכולם.

חיים ילין: אלי כהן, היושב הראש הקבוע של הוועדה, יושב בפקקים ולכן אנחנו מתחילים את הישיבה באיחור של שתי דקות, ואני מתנצל על כך.

חיים ילין: אנחנו נמשיך את הדיון והוא יגיע לכאן בסביבות 9:45.

חיים ילין: ברוך, אתה ממשיך בהקראה?

<ברוך לוברט: כן אדוני.

<ברוך לוברט: בוקר טוב.

<ברוך לוברט: אנחנו ממשיכים בעמוד 328, מהנקודה בה הפסקנו בדיון הקודם, פסקה (21).

<ברוך לוברט: אנחנו מתחילים בתיקון 26 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

<ברוך לוברט: אני מזכיר שאנחנו נכנסים למעשה כאן במקטע שעוסק באגודות אשראי, פיקדון ורישיון מנפיק.

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה מכניסים פרק בתוך חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים שכבר עבר בקריאה שנייה ושלישית ועסק בנותני אשראי ובהסדרה של צ'נג'ים.

<ברוך לוברט: אני אקריא ואחר כך אני אסביר.

<ברוך לוברט: (21) בסעיף 26(ג), במקום "בסעיף 16(ב) בשינויים המחויבים" יבוא "בסעיף 16(ב), 25ו(ב) או 25יג(ג), לפי העניין ובשינוים המחויבים", במקום "תחום שירותים פיננסיים) יבוא "תחום השירותים הפיננסיים".

<ברוך לוברט: (22ׂ) בסעיף 32(ב), המלים "לרבות היעדר כתב אישום תלוי ועומד בעבירה כאמור בסעיף 15(א)(3)" – יימחקו.

<ברוך לוברט: אני מוסיף כאן פסקה נוספת, תיקון לסעיף 29.

חיים ילין: איך קפצת ל-29?

<ברוך לוברט: היינו בפסקה (22), תיקנו את סעיף 32(ב).

<ברוך לוברט: בין פסקה (21) לפסקה (22), בעקבות הדיונים שהיו עם הייעוץ המשפטי של הכנסת, אנחנו מוסיפים פסקה נוספת שמתקנת את סעיף 29.

<ברוך לוברט: זה מופיע בין התיקון לסעיף 26(ג) לבין התיקון של 32(ב).

<ברוך לוברט: אנחנו מתקנים בסעיף 29: בסעיף קטן (א) בפסקה (1), במקום "על מכירת אמצעי שליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם" יבוא "על הפסקת החזקת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם בדרך שהורה".

<ברוך לוברט: (ג) בסעיף קטן (ג), במקום "למכור אמצעי שליטה" יבוא "על הפסקת אחזקת אמצעי שליטה".

<ברוך לוברט: אני אקרא עוד סעיף ואחר כך אני אסביר.

<ברוך לוברט: פסקה (23).

<ברוך לוברט: אני חוזר לנוסח המקורי.

<ברוך לוברט: מתקנים את סעיף 33.

<ברוך לוברט: (23) בסעיף 33 - במקום כותרת השוליים יבוא "הדירקטוריון".

<ברוך לוברט: בסעיף קטן (א), אחרי "בעל רישיון מורחב" יבוא "ולעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – גם בבעל רישיון בסיסי".

<ברוך לוברט: בסעיף קטן (ב) – במקום הרישה יבוא "המפקח רשאי לתת הוראות בעניינים כמפורט להלן, דרך כלל או לסוג של נותני שירותים פיננסיים כאמור סעיף קטן (א)".

<ברוך לוברט: בפסקה (א), בסופה יבוא "ובלבד שבאגודה בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, מינוי הדירקטור יהיה בידי חברי האגודה".

<ברוך לוברט: סעיף קטן (ג) – בטל.

<ברוך לוברט: (24) אחרי סעיף 33 יבוא: "33א.

<ברוך לוברט: המנהל הכללי נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, ולעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – גם בעל רישיון בסיסי, ימנה מנהל כללי שיהיה אחראי לניהול השוטף של ענייני נותן השירותים הפיננסיים במסגרת המדיניות שקבע הדירקטוריון ובכפוף להנחיותיו".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: יש לנו כאן מספר הוראות שאנחנו מעדכנים לאור ההסדרה החדשה של אגודות למתן שירותי פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: הסעיף הנוסף שהקראתי הוא סעיף שעוסק במתן הוראות למי שמחזיק אמצעי שליטה בלא היתר.

<ברוך לוברט: אנחנו מתאימים גם אותו לאגודות כיוון ששם אין בדיוק מכירה של אמצעי השליטה ולכן הסמכות היא להורות על הפסקת אחזקת המניות בדרך שהורה המפקח.

<ברוך לוברט: לכן זאת התאמה שאנחנו עושים לאגודות אשראי.

<ברוך לוברט: הקראתי שתי הוראות, אחת לעניין הדירקטוריון, התאמה שאנחנו מחילים אותה גם על בעל רישיון בסיסי, והוראה חשובה בהקשר של מנכ"ל, חובה למנות מנכ"ל לאגודה למתן שירותי פיקדון ואשראי גם למי שהוא בעל רישיון בסיסי, שהוא יהיה אחראי על הניהול השוטף של האגודה במסגרת המדיניות כמובן.

<ברוך לוברט: הדירקטוריון קובע את המדיניות והוא זה שצריך ליישם אותה.

<לימור תוסיה כהן: אדוני, יש כאן איזשהו תיקון שביקשו להכניס לסעיף 33א.

<לימור תוסיה כהן: היה איזשהו חשש שהוועד ישאיר בידו סמכויות ניהול שוטפות והרצון הוא להבהיר שכל סמכויות הניהול השוטפות בעצם יהיו בידי המנכ"ל.

<לימור תוסיה כהן: לכן אנחנו מציעים נוסח שאמור לשקף את זה וככל שיהיו הערות אחר כך לנוסח, אנחנו גם נתקן אותו על בסיס האמירה העקרונית הזאת שתיארתי כרגע.

חיים ילין: אני לא מצליח להבין.

חיים ילין: מיליון פעמים אמרנו כאן, חבר'ה, תסלחו לי.

<לימור תוסיה כהן: אתה צודק אדוני.

<לימור תוסיה כהן: אני מתנצלת.

חיים ילין: אני אומר לכם את זה עכשיו גם כאזרח.

חיים ילין: לא נעים לראות משרדים שלא מגיעים להסכמות.

חיים ילין: אם לא מגיעים, אז אנחנו נגיע.

<ברוך לוברט: יש הסכמה.

<לימור תוסיה כהן: אדוני צודק.

<לימור תוסיה כהן: יש הסכמה.

<לימור תוסיה כהן: פשוט היה לנו קושי בתיאום הבוקר ואני מתנצלת על כך וזה לא יקרה יותר.

<לימור תוסיה כהן: הנוסח שאנחנו מציעים הוא: "למנהל הכללי יהיו כל הסמכויות הדרושות לניהול השוטף של אגודת האשראי".

<לימור תוסיה כהן: זה יחליף את האמירה שיהיה אחראי לניהול השוטף של ענייני נותני השירותים הפיננסיים.

<ורד קירו זילברמן: ברוך, לא ציינת את זה ששוב אנחנו מגיעים לסבב של העברת סמכויות מהשר המפקח.

<ורד קירו זילברמן: כל מה שקשור לקביעת הוראות לגבי דירקטוריון שקבוע בחוק שזה השר, אתם מציעים להעביר אותו למפקח.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו מתנגדים, כמו שהתנגדנו קודם.

<ורד קירו זילברמן: כרגע זה החוק.

<ורד קירו זילברמן: החוק הזה נחקק זה עתה.

<ורד קירו זילברמן: החוק הזה עבר בהסכמה ואני לא מבינה למה צריך לתקן – וזה לא המקום היחיד.

<ורד קירו זילברמן: בכל מקום שנגיע לזה, אנחנו נתנגד מאותם טעמים שהתנגדנו קודם.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו לא רואים סיבה.

<ורד קירו זילברמן: במיוחד בחוק הזה שמתחיל את הדרך, מתחיל את הדרך של הרשות שהולכת וגדלה, עוסק בעניינים מאוד רגישים, כל מה שקשור בקביעת תנאים של דירקטוריון, יש כאן עניינים של חופש עיסוק, יש כאן עניינים שיכולים להיות ורסטיליים מכאן ומשם.

<ורד קירו זילברמן: כן חשובה מאוד האחריות המיניסטריאלית של השר, עינו הפקוחה של השר, האחריות הציבורית שלו.

<ורד קירו זילברמן: אני לא רואה שום אפשרות ושום תועלת בזה ששוב אנחנו ניכנס לאותו ויכוח שהיה לנו בקיץ ואומרים בשם האחידות וחוק הפיקוח על הביטוח.

<ורד קירו זילברמן: מטריה אחרת.

<ורד קירו זילברמן: המטריה הזאת קבועה.

<ורד קירו זילברמן: אתם קבעתם אותה, החוק הזה קבוע.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו פשוט לא מוכנים לגעת בזה כרגע.

<ורד קירו זילברמן: תראו צורך בעתיד, תבואו לכנסת ותשנו את זה.

<ורד קירו זילברמן: כרגע זה לעשות קצת צחוק מהעבודה.

<ברוך לוברט: אדוני, אנחנו נמצאים בוועדת הרפורמות וזאת הוועדה שאישרה את העברת הסמכויות האלה מהשר למפקח.

<ורד קירו זילברמן: לא בחוק הזה.

<ברוך לוברט: בחוקי הפיקוח על הביטוח.

<ברוך לוברט: אלו חוקים שלה

<ברוך לוברט: בנתנו ודאי בשלב הזה הפיקוח הוא על גופים הרבה יותר משמעותיים.

<ברוך לוברט: בוודאי אם בהוראות על גופים כאלה – ואנחנו מדברים על סמכויות שהן יחסית טכניות בהקשרים של דירקטוריון, הוראות על ועדות של דירקטוריון וכולי – והגופים הרבה יותר משמעותיים.

<ברוך לוברט: הסמכות הזאת, הוחלט בוועדה הזאת להעביר אותה מהשר למפקח.

<ברוך לוברט: אנחנו לא רואים סיבה שלא לעשות את זה כאן.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על שתיים או שלוש סמכויות, אולי ארבע.

<ברוך לוברט: אני לא רוצה להיתפס במספר.

<ברוך לוברט: מדברים על מספר מאוד מצומצם של סמכויות.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על אותו מפקח שיפקח גם על ההוראות האלה וגם על החוקים האחרים.

<ברוך לוברט: לכן ודאי שצריכה להיות איזושהי התאמה מבחינתנו חקיקתית בין הסמכויות שיש למפקח.

<ברוך לוברט: זה אותו מפקח שיקבע הוראות על הדירקטוריון וועדותיו ויעשה את זה על ביטוח או על גמל, על גופים שהם הרבה יותר משמעותיים.

<ברוך לוברט: אין שום סיבה שבסמכויות האלה – ששוב אני אומר שהן יחסית טכניות, דורשות גמישות – לא יעשה אותן המפקח גם כאן.

<ברוך לוברט: אני זוכר בהחלט שהנושא הזה עלה כבר במקטע הראשון ואז למעשה הוחלט להבנתי, לא מסיבה עניינית אלא מסיבה של בוא נמתין לחוקי הפיקוח על הביטוח והגמל ונראה מה יהיה שם ואז נחליט מה יהיה כאן.

<רונן סולומון: לא היה כך.

<קריאה: זה לא נכון בכלל.

<ברוך לוברט: ודאי אחרי שעשינו את זה שם, אני מציע בעניין הזה לדבוק בעמדה הממשלתית שמוצעת כאן במגבלות שמוצעות כאן.

<ברוך לוברט: שוב אני אומר, מספר מאוד מצומצם של סמכויות בעניינים יחסית טכניים שוטפים, מקצועיים מאוד, שדורשים את הגמישות מהמפקח.

חיים ילין: כמה שאלות הבהרה.

חיים ילין: אתם צריכים להתווכח ובסוף אנחנו צריכים להצביע ולהגיע להסכמות.

חיים ילין: קודם כל, בפעם הראשונה אני רואה שבחוק כתוב או שאתם מדברים על רישיון בסיסי.

חיים ילין: עד עכשיו דיברנו רק על מורחב.

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: כשדיברנו בפרק של הרישוי, דיברנו על שני סוגים של רישיון.

חיים ילין: כל הזמן דיברנו על בסיסי ומורחב.

<ברוך לוברט: נכון.

<ברוך לוברט: אבל גם באגודות אשראי כן דיברנו רק על מורחב בהקשר של רישיון מנפיק.

<ברוך לוברט: כשהיינו בפרק של רישיון מנפיק, אמרנו שלמי שאנחנו ניתן רישיון מנפיק, זה רק למי שנמצא בסף הגבוה.

חיים ילין: הבהרת את זה יפה.

חיים ילין: לגבי הדירקטוריון.

חיים ילין: אני לא יודע כמה יודעים מה זאת אגודה שיתופית.

חיים ילין: לרוב באגודות שיתופיות, אני לא מכיר מושג כזה של דירקטוריון.

חיים ילין: יש ועדים, יש נציגי ציבור, יש הרבה מאוד דברים אבל המילה הזאת דירקטוריון נלקחת יותר במושגים של חברות בע"מ, של חברות ונציגים של בעלי מניות.

חיים ילין: אי לכך, בקואופרטיב ההתנהגות היא שונה לגמרי.

חיים ילין: המילה דירקטוריון, אני לא מדבר במושגים משפטיים, באוזן נשמע לי כאילו מישהו כאן מזייף כי לא מכיר את התווים.

חיים ילין: לכן אני חושב שצריך כאן משהו אחר.

חיים ילין: דבר שני.

חיים ילין: דיברנו על זה ואני מבין שאגודת אשראי זאת אגודה חדשה שמוקמת.

חיים ילין: היא לא קיבוץ, ארגון קניות או כל אגודה כמו תנובה שהופכת להיות באופן אוטומטי.

חיים ילין: את הכללים כבר צריך להכתיב שם בתוך האגודות השיתופיות.

חיים ילין: הקמת האגודה היא באגודות השיתופיות.

חיים ילין: הפיקוח הוא כבר במקום אחר.

חיים ילין: למה אני אומר את הדברים האלה.

חיים ילין: אנחנו צריכים לשים קיר חוצץ בין הדברים האלה כי אחרת כמו שאנחנו לא מרימים מסך לגבי חברות, אסור לנו שיהיה מצב כזה שיהיה אפשר להרים מסך בין אגודה שיתופית שהיא במקור אגודה שיתופית לבין אגודה שיתופית שהיא גם אגודה שיתופית אשראי שיש אולי גם חפיפה בין אותם בעלי תפקידים.

חיים ילין: אף אחד לא נותן את הדעת על הנושא הזה.

חיים ילין: אני מבקש גם מרשם האגודות השיתופיות או מי שמייצג אותו, גם ממשרד המשפטים וגם ממשרד האוצר לדבר כי אם את זה לא נצליח לפתור, אולי החוק יעבור אבל אחרי כן בית המשפט יהיה מוצף בתלונות.

חיים ילין: זה משהו בסיסי.

<ברוך לוברט: אדוני, אני אתייחס קודם כל לעניין הדירקטוריון.

<ברוך לוברט: אנחנו נמצאים במסגרת של חקיקה והמינוח הוא יותר קל לנו כשאנחנו מדברים על דירקטוריון, לדבר על כל המינוחים.

<ברוך לוברט: אני מזכיר שבהגדרה הבסיסית של דירקטוריון שקראנו בישיבה הקודמת, אנחנו שינינו אותה בעקבות המבנה המיוחד של אגודות אשראי ופיקדון והוספנו חבר ועד או ועד באגודה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אמרנו שדירקטוריון לעניינים האלה יהיה חבר ועד או ועד באגודה ואז זה אומר שבכל מקום שמופיע דירקטוריון, זה אמנם צורם אבל בסופו של דבר כשהולכים להגדרה, יש לה את ההתאמה המיוחדת לאגודות השיתופיות.

<ברוך לוברט: לכן אני מציע כן להישאר עם הדירקטוריון ולא בכל מקום עכשיו בחוק ובכל לסעיף להגיד דירקטוריון, חבר ועד או ועד.

<ברוך לוברט: אני מציע להיצמד להגדרה יותר כללית שהיא פחות נשמעת מתאימה אבל בסוף בחוק היא מקלה עלינו בניסוח.

<ברוך לוברט: לגבי ההערה השנייה.

<ברוך לוברט: אנחנו הכנו איזשהו תרשים שבזמנו ביקשתם.

<ברוך לוברט: אני לא יודע אם אתם רוצים לעשות עכשיו את ההשוואות.

חיים ילין: אני מאוד אשמח כי אחרת חלק מהדברים שאנחנו אומרים כאן, אין להם בסיס.

חיים ילין: אני אנסה לנמק.

חיים ילין: כמה אגודות שיתופיות יש אצל רשם האגודות?

חיים ילין: 600? 700?

<אלה אלון: 4,000.

חיים ילין: אחראי על הפיקוח הוא משרד הכלכלה.

חיים ילין: אנחנו לא מחוקקים כאן שאגודת אשראי לא תוקם על ידי רשם האגודות אלא על ידי גוף אחר.

חיים ילין: לכן אתה צריך להבין מה המשמעות של זה.

חיים ילין: יכול להיות ניהולית שנשמע גם את רשם האגודות שיבוא ויאמר כוח פוליטי, אבל בסוף אי אפשר לנהל את זה.

חיים ילין: אנחנו חייבים לראות איך הדבר הזה נולד, מי אחראי, מי הסמכות להקים את האגודה ואיך ממשיכים לתפעל אותה ולפקח.

<ברוך לוברט: אדוני, עד שנחבר כאן המצגת, אני מציע שאני אמשיך לקרוא.

חיים ילין: דרך אגב, על הוויכוח ביניכם, יש לי רק הערה אחת.

חיים ילין: אנחנו קבענו כאן שעד מיליארד וחצי זה נמצא תחת פיקוח מסוים.

חיים ילין: עזבו את הסכום כרגע.

חיים ילין: זה מה שכתוב כאן.

חיים ילין: אם אנחנו נסכים אחרי כן למיליארד וחצי או נגדיל, זה סיפור אחר.

חיים ילין: באופן אוטומטי, מה המשמעות של מה שאומרת ורד ומה שאתה אומר, הממשלה לצורך העניין, מעבר למיליארד וחצי.

חיים ילין: אני חושב שזה יפתור הרבה מאוד בעיות.

חיים ילין: אם ורד אומרת עד מיליארד וחצי זה מה שצריך להיות – אני מדבר על הסכמות שהן מקובלות על כולם – זה סיפור אחד.

חיים ילין: אם אתה אומר מהשקל הראשון, זה כבר סיפור אחר.

חיים ילין: אם אתה אומר ממיליארד וחצי ומעלה, זה כבר עובר לפיקוח בנק ישראל ולכן צריך גם שר אוצר.

חיים ילין: זה לא מה שדובר כאן.

חיים ילין: אני רוצה הבהרה לגבי הנושא הזה.

חיים ילין: אני מבין שאת רוצה שזה יישאר מהשקל הראשון, שארבעת הסמכויות האלה יישארו.

<ורד קירו זילברמן: אני חושבת שאלה לא רק סמכויות.

<ורד קירו זילברמן: צריך להבין שהשינוי כאן הוא לא רק כלפי אגודות אשראי אלא הוא גם כלפי נותני שירותי מטבע וגם כלפי נותני אשראי ברישיון.

<ורד קירו זילברמן: אני חייבת לתקן את מה שברוך אמר.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו לא חיכינו לחוק הפיקוח על הביטוח ואם כבר שמים דברים על השולחן, הדברים האלה נעשו בניגוד לעמדתנו ולא כפי שאנחנו רצינו לראות אותם.

<ורד קירו זילברמן: העמדה של הייעוץ המשפטי של הכנסת הייתה ועודנה שהפיקוח הפרלמנטרי בוודאי, אבל התקנת התקנות על ידי השר היא דבר חשוב מאוד שאנחנו פשוט לא רוצים לוותר עליו ונאלצנו במסגרת פשרות אלה ואחרות לוותר עליו בחוק הפיקוח על הביטוח ולא בגלל שאנחנו חושבים שהדבר הזה צריך לרדת כאן מחוק הפיקוח על שירותים מוסדרים.

<ורד קירו זילברמן: צריך להבין שהמטריה תלך ותגדל, תלך ותגבר.

<ורד קירו זילברמן: המפקח הזה הוא מפקח חדש ואנחנו חושבים שהנקודות המצומצמות בהן אפילו אין על זה אישור של ועדת הכספים אלא רק תקנות שיתקין השר, שיעברו איזושהי עין ממשלתית נוספת, עין ציבורית אולי נוספת ואחריות המיניסטריאלית המוחלטת של השר כלפי הכנסת, יוכלו לתחום קצת את גדר הפעילות ואפילו לסייע ולעזור לציבור ולשמוע את הציבור.

<ורד קירו זילברמן: אני כל פעם נכנסת ומוצאת את עצמי – הכנסת, הייעוץ המשפטי – בעמדה של מתנצל על כך שהוא צריך לבקש ולהתחנן על פיקוח פרלמנטרי ועל סמכויות של שר שהוא מחוקק המשנה הראשי.

<ורד קירו זילברמן: בשם האחידות, בשם הפשטות, בוא נפשט תהליכים ובסופו של דבר מה שקורה זה שקורים דברים מתחת לפני השטח שאין לכנסת או לציבור מושג על מה שקורה והם מגיעים לכנסת אבל זה כבר בדיעבד ולכנסת אין כבר מה לעשות כי זה נקבע.

<ורד קירו זילברמן: אין לנו שום כוונה ושום רצון ולא רצינו לחכות כבר.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.

<ורד קירו זילברמן: אם זה כל כך טכני, אפשר יהיה להעביר את זה בסט תקנות.

<ורד קירו זילברמן: אני מניחה שהשר ישתף פעולה.

<ורד קירו זילברמן: אני לא מבינה למה אנחנו כל הזמן חוזרים למקום הזה.

<ורד קירו זילברמן: מה שקורה זה שברגע שאנחנו מוותרים במקום אחד, מיד בשם האחידות גמרנו, בשם האחידות נפלנו וויתרנו בכל מקום אחר כי אם זה, אז למה לא זה ואז למה לא זה?

<ורד קירו זילברמן: בהזדמנות הזאת אני רוצה לומר שאנחנו רוצים להכניס את אישור ועדת הכספים להגדרות של היקף פעילות בנקאי, היקף פעילות נרחב ופיקדון.

<ורד קירו זילברמן: זה מאוד מאוד מאוד חשוב לנו.

<ורד קירו זילברמן: רק שלושת המקומות האלה.

<ורד קירו זילברמן: לא רוצים להכניס יותר את ועדת הכספים מעבר שהיא כבר נכנסה בחוק הזה.

<ברוך לוברט: אני מציע לעשות דיון מסודר כשנקריא את הסעיפים כי יש מספר סעיפים, מעטים מאוד, שהותאמו למה שהכנסת כבר העבירה לאחרונה כאשר הרציונל להבנתנו הוא אותו רציונל.

<ברוך לוברט: המקרה הספציפי הזה, אני חושב שהדיון הוא פחות משמעותי כי אנחנו מדברים כאן על מספר חברים בדירקטוריון, על ההרכב, על דרך המינוי.

<ברוך לוברט: בדברים האלו, דברים מאוד מקצועיים, אני חושב שנכון שהמפקח, הרגולטור, הוא זה שיקבע.

<ברוך לוברט: אני לא יודע מה הכוונה כשהרגולטור קובע זה נעלם מהציבור.

<ברוך לוברט: אני מזכיר שהרגולטור מפרסם טיוטות לכל ההסדרים שלהם, מפרסמים באינטרנט, יש זמן לשימוע של הציבור, יש מספר טיוטות.

<ברוך לוברט: אנחנו בהחלט חושבים שבנושא הזה של מספר החברים בדירקטוריון, תנאי הכשירות, דרך המינוי, המניין, המניין החוקי בישיבות הדירקטוריון – אני לא משוכנע ששר האוצר הוא זה שצריך לתת את הדעת על המניין החוקי בישיבות דירקטוריון או הנושאים הספציפיים שיידונו בדירקטוריון.

<ברוך לוברט: אני חושב שאלה נושאים מאוד מקצועיים שראוי שרגולטור פיננסי יעסוק בהם.

חיים ילין: אתה עולה בדיוק על הנקודה.

חיים ילין: אני אומר לך את זה עכשיו בלי קשר לוויכוח שלכם.

חיים ילין: אם מוקמת אגודת אשראי תחת רשם האגודות השיתופיות וקובעים את ההגדרות, הרי אתה פותח, אתה צריך לפתוח את זה.

חיים ילין: לא יעזור שלום.

חיים ילין: הם קובעים.

חיים ילין: אתה יודע שכדי לשנות משהו מהותי צריכים 75 אחוזים מהחברים, לא שמצביעים אלא 75 אחוזים מהחברים.

חיים ילין: יש המון דברים.

<ברוך לוברט: אדוני, לא הגענו לסעיפים.

<ברוך לוברט: יש סעיפים בהמשך שמדברים על העבודה המשותפת בין המפקח החדש לבין רשם האגודות לבין הרשמים האחרים הרלוונטיים, ביניהם לבין השרים הרלוונטיים כי גם לרשם האגודות - - -

חיים ילין: הפיקוח כאן הוא ועדת כספים.

חיים ילין: נכון?

<ורד קירו זילברמן: הפיקוח הוא של ועדת כספים ככל שיש.

חיים ילין: תבין, מי שמפקח על אגודות שיתופיות זה בעצם משרד הכלכלה.

חיים ילין: מהתחלה אני אמרתי שיש כאן גם לוגיקה שאני לא מבין אותה.

<ברוך לוברט: כי המטריה היא מטריה פיננסית.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על פיקוח פיננסי.

<ברוך לוברט: פיקוח פיננסי הולך לוועדת כספים.

חיים ילין: אני מבקש לשים את הדגש גם עד מיליארד וחצי ומעבר למיליארד וחצי.

<ברוך לוברט: בסדר.

<ברוך לוברט: מיליארד וחצי, זה דיון שונה.

<ברוך לוברט: אני כרגע לא נמצא בדיון הזה.

חיים ילין: כשזה עובר לבנק ישראל, האם אותם סעיפים שוורד דיברה עליהם בתקופת המעבר ומה קובע.

חיים ילין: אנחנו ממשיכים הלאה.

<ברוך לוברט: בינתיים העלינו את התרשים.

חיים ילין: הגיע הגרף שביקשת לפני שבועיים והם מציגים אותו.

חיים ילין: ידעתי שתבוא בזמן.

חיים ילין: אמרו לי שאתה בא.

עיסאווי פריג': תודה.

<ברוך לוברט: בישיבה הקודמת ביקשנו להמתין לישיבה בה תהיה נוכח.

<ברוך לוברט: יש כאן איזשהו תרשים ראשוני שהתחלנו להכין.

עיסאווי פריג': אין לכם את זה בחלוקה?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: אנחנו נשלח את זה למרכזת הוועדה שתדפיס.

<ברוך לוברט: (היו"ר אלי כהן)

אלי כהן: בוקר טוב.

אלי כהן: תודה לחבר הכנסת ילין שהחליף אותי בהיעדרי.

עיסאווי פריג': מה סיכמתם עם האוצר לגבי הסמכויות של האוצר?

תמר זנדברג: הם יצטרכו לשבת.

<ברוך לוברט: אנחנו נציג תרשים.

<ברוך לוברט: הכנו תרשים לגבי איזשהו סדר פעולות - או כמו שנהוג בימים אלה להגיד בכנסת, סיפור דרך – של אותה אגודה למתן שירותי פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: למעשה התהליך שעוברת אגודה, בהתחלה העבודה שלה מול רשם האגודות השיתופיות.

<ברוך לוברט: היא עוד לא מגיעה למפקח הפיננסי.

<ברוך לוברט: היא מגישה בקשה לרישום כאגודה שיתופית, היא צריכה לצרף את התקנון, טופס של אנשי קשר, ולסמן את הסוג של האגודה שאותה היא מבקשת להקים כשיש לנו בפקודה אחד מהסוגים שהוא ממש אגודת אשראי.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, סיווג ספציפי שמסווג את האגודה להיות אגודת אשראי.

<ברוך לוברט: ככל שהיא עומדת בתנאים מול רשם האגודות השיתופיות, היא מקבלת את הסכמת הרשם והיא מסווגת כאגודת אשראי כשההרכב שלה בהתאם להצעת החוק שבעה חברי אגודה לפחות או שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש אחת מהאפשרויות, או שיש שבעה חברים, שבעה אנשים, או שיש אגודה.

<ברוך לוברט: כלומר, גם אגודות יכולות להיות חברות באגודות.

חיים ילין: אלה ארגוני הקניות.

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: אני חייבת לשאול שאלה.

תמר זנדברג: הרבה פעמים למשל בקופות הגמל שמתואגדות כאגודות שיתופיות, אנשים שהם חברי קופות הגמל לא יודעים שהם חברים באגודה שיתופית.

תמר זנדברג: הם מעולם לא חתמו על טופס הסכמה להיות חברים באגודה שיתופית והם חוסכים לקופת המדינה.

עיסאווי פריג': זה לא הקטע שלו.

תמר זנדברג: אגודה שיתופית יכולה להיות חברה באגודת אשראי, אנשים שהם באגודה השיתופית לא צריכים לאשר את זה?

<ברוך לוברט: אם הם חברים באגודה בה הם חברים, אבל האגודה כאגודה וההנחה היא כנראה האגודה בתקנון שלה מאפשרת את האפשרות שאותה אגודה תהיה חברה באגודת אשראי וההנחה היא שגם החברים באותה אגודה, נקרא לה אגודת האם, הביעו את ההסכמה לאפשרות שתהיה כאן איזושהי אגודת בת.

<קריאה: הם לא חברים אלא אם כן הם הצטרפו בעצמם.

תמר זנדברג: הם לא חברים באגודת אשראי.

<ברוך לוברט: בדיוק.

<ברוך לוברט: האגודה שבה הם חברים, היא זאת שחברה באגודה.

תמר זנדברג: מי שמצטרף לאגודת אשראי, אנחנו מניחים שהוא יחתום על טופס שהוא מסכים להצטרף לאגודה השיתופית שהיא אגודת אשראי.

אלי כהן: ברוך, יש עוד דברים שצריך להציג בקשר לסעיף הזה?

<ברוך לוברט: אנחנו התבקשנו להציג איזשהו תרשים.

<ברוך לוברט: אחרי שמקבלים את הסכמת הרשם לסיווג האגודה, התייחסנו להרכב האגודה.

<ברוך לוברט: יש לנו את הרשימה של האנשים שרשאים להיות חברי האגודה בהתאם להצעת החוק, יחידים שמלאו להם 18 שנים או תאגידים.

<ברוך לוברט: שוב, אנחנו מאפשרים לתאגידים קטנים, לעסקים קטנים עד חמישים עובדים וסך הכנסות עד 25 מיליון שקלים, גם הם.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש לנו כאן תכלית גם של סיוע לעסקים קטנים, אפשרות לתת לעסקים קטנים - - -

עיסאווי פריג': אתה מתכוון למחזור.

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: יש כאן סמכות לשר האוצר לקבוע או מספר עובדים שונה או סך הכנסות שונה.

<ברוך לוברט: אז למעשה אגודה שרוצה לתת שירותי פיקדון ואשראי, אחרי שהיא עברה את המשוכה של רשם האגודות, היא מגיעה לחוק הפיקוח שלנו.

<ברוך לוברט: האגודה הזאת למעשה מגיעה לחוק הפיקוח שלנו אחרי שהיא סדרה את הרישום מול רשם האגודות ואז היא מבקשת לקבל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: כאן היא נכנסת למסגרת ההסדרה שלנו.

<ברוך לוברט: עד כאן היא הייתה כביכול במסגרת פקודת האגודות השיתופיות וכאן יש לה שתי אפשרויות, כאשר אפשרות אחת היא לקבל רישיון בסיסי.

<ברוך לוברט: היא קטנה, יושר ויושרה, הון מזערי כמובן יותר נמוך.

עיסאווי פריג': תפרט את הרישיון הבסיסי.

עיסאווי פריג': הרי ממילא זה החוק.

<ברוך לוברט: זה מה שקראנו בישיבה הקודמת.

<ברוך לוברט: תנאי יושר ויושרה שנדרשים מנושאי משרה, תנאי כשירות, יש לנו הון מזערי של 800 אלף שקלים, אנחנו כמובן מדברים באגודה שלא ניתן צו לפירוקה ואנחנו מחייבים לפחות אחד מנושאי המשרה שיהיה ישראלי.

<ברוך לוברט: לגבי רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: אנחנו כמובן לוקחים את הבסיס שהוא הרישיון הבסיסי ואנחנו מדברים על גופים יותר גדולים.

<ברוך לוברט: מדברים על צבר פיקדונות שעולה על חמישים מיליון שקלים או צבר אשראי שעולה על 25 מיליון שקלים.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים כבר על גופים יותר גדולים.

<ברוך לוברט: ההנחה היא שהגופים האלה, אנחנו רוצים לתת להם משטר פיקוח יותר משמעותי, יותר מוקפד.

עיסאווי פריג': סליחה, בסוגיה הזאת שנחשוב עליה יחד, ברישיון בסיסי ורישיון מורחב כשאנחנו מדברים על עסקים של עד חמישים עובדים או 25 מיליון שקלים וברישיון מורחב התייחסת לנתונים יותר גדולים.

עיסאווי פריג': כאשר מדברים על הפיקדון, זכור לי שאנחנו מגבילים את הפיקדון למיליארד וחצי בסך הכול.

עיסאווי פריג': נכון?

עיסאווי פריג': כאשר אנחנו נותנים את הרישיון הבסיסי והרישיון המורחב, הרי סכום של מיליארד וחצי הוא סכום שקל להשיג אותו.

עיסאווי פריג': אני הבנתי שצריך לעבור מהאגף לרשות ההון, לבנק ישראל.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: בעבר הגופים האלה לא הצליחו לגייס 75 מיליון.

<ורד קירו זילברמן: אלה שני דברים שונים.

עיסאווי פריג': זאת סוגיה שצריך להתייחס אליה.

עיסאווי פריג': המעבר הזה הוא מאוד דק וקל להגיע אליו.

אלי כהן: בהחלט יש מספר הצעות, או להגדיל את הסכומים, מיליארד וחצי ליותר, או לתת שיקול דעת לשוק ההון.

אלי כהן: כלומר, עצרנו בזה בדיון האחרון וזה אחד הדברים המהותיים.

עיסאווי פריג': נתמקד ברישיון הבסיסי והרישיון המורחב.

אלי כהן: כאן אני מציע שאנחנו חברי הכנסת יחד עם גורמי המקצוע, כולנו לא מרגישים בנוח עם זה שמיליארד וחצי ופתאום הכול נעצר.

אלי כהן: כאן אנחנו צריכים לבוא ולראות מה הדרך הנכונה.

תמר זנדברג: יש כאן מישהו מבנק ישראל?

אלי כהן: כן.

תמר זנדברג: סליחה, לא ראיתי.

תמר זנדברג: שלום לכולכם.

תמר זנדברג: פשוט הבנתי שיש איזה רעיון ואולי הוא שלכם, לעשות גוף חפיפה במפקחות.

תמר זנדברג: עכשיו אתן מפקחות ולא מפקחים.

תמר זנדברג: לא מוכר לכם.

תמר זנדברג: בסדר.

תמר זנדברג: זה דבר שנשאר כרגע להמשך הדיון בחוק.

תמר זנדברג: לא דנים בזה כרגע.

אלי כהן: ברוך, אני מבקש להתייחס בדקה כי סיימנו את הדיון הזה.

עיסאווי פריג': זה חשוב לי.

אלי כהן: אנחנו בשלב ההקראות.

אלי כהן: אנחנו לא יכולים לחזור.

אלי כהן: הצגנו חלק מהדברים בהתחלה.

<ברוך לוברט: השקף הזה הסתיים.

<ברוך לוברט: אנחנו הצגנו כאן את תחומי הפעולה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש לנו הוראה לייחוד עיסוק של אותן אגודות.

<ברוך לוברט: אנחנו נגיע לזה עוד מעט בהקראה, מה התחומים שבהם רשאיות האגודות לפעול וכמובן במידה והן עוברות את ההיקף או מגיעות להיקף פעילות בנקאית, זה צד שמאל, נדרש רישיון לפי חוק הבנקאות והן הופכות להיות בנקים או אגודות בנקאיות.

חיים ילין: היום מישהו בא ופותח אגודה.

חיים ילין: יש לו תקנון ויש לו סט של דברים שהוא צריך להביא לרשם האגודות.

חיים ילין: הוא צריך להמציא את כל הדבר הזה מהתחלה.

<אלה אלון: נצטרך לעבוד על תקנון לדוגמה שאפשר יהיה להתחיל ממנו.

חיים ילין: אם מישהו היום רוצה לפתוח למשל אגודה שיתופית חקלאית, אין לו שום בעיה.

חיים ילין: יש לו תקנון סטנדרטי והוא הולך ופותח, אבל אגודת אשראי עדיין לא פתחו.

<אלה אלון: יש עוד עבודה גם מעבר לחקיקה.

<ברוך לוברט: אדוני, אני אמשיך בעמוד 329, פסקה (25), תיקון לסעיף 34.

<ברוך לוברט: (25) בסעיף 34 - בסעיף קטן (א), אחרי "בעל רישיון מורחב" יבוא "ולעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – גם בעל רישיון בסיסי", במקום "סעיפים 154 עד 170 לחוק החברות" יבוא "סעיפים 154 עד 157 ו-159 עד 170 לחוק החברות".

<ברוך לוברט: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) נותן שירותים פיננסיים החייב במינוי רואה חשבון מבקר לפי סעיף קטן (א), ימסור למפקח הודעה על הכוונה למנות רואה חשבון מבקר, שישים ימים לפחות לפניי תחילת כהונתו, ויחולו לעניין מינויו והפסקת כהונתו של רואה החשבון המבקר הוראות סעיף 32(ב) ו-(ג), בשינויים המחויבים".

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה משדרגים את ההוראה לגבי רואה חשבון מבקר ונותנים את המנגנון שיש לנו לאישור נושא משרה גם בהקשר הזה.

<ברוך לוברט: (26) במקום כותרת פרק ו' יבוא: "פרק ו': הגבלות על פעילותם של נותני שירותים פיננסיים סימן א': הגבלות על ניהול עסקים" (27) בסעיף 38 - בפסקה (3), בסופה יבוא "ולעניין החזקה וניהול של כספים בנאמנות".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (5) יבוא: "(6) לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי - מגבלות לעניין היקף האשראי שרשאי בעל הרישיון לתת ללקוח מסוים, ומגבלות לעניין גובה הפיקדון שרשאי בעל הרישיון לקבל מלקוח מסוים.

<ברוך לוברט: הוצאות הנהלה והוצאות כלליות, לרבות שכר נושאי המשרה והעובדים.

<ברוך לוברט: העסקת יועצים ונותני שירותים".

<ברוך לוברט: (28) אחרי סעיף 38 יבוא: "סימן ב': הגבלות מיוחדות על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי 38א.

<ברוך לוברט: תחומי פעולה של בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי אגודה בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – אגודת פיקדון ואשראי) תעסוק בעיסוקים אלה בלבד: קבלת פיקדונות מחברי האגודה או מקרוביהם בחשבונות עובר ושב, כדי לשלם מהם לפי דרישה.

<ברוך לוברט: קבלת פיקדונות שאינם כאמור בפסקה (1) מחברי האגודה או מקרוביהם, מתאגידים בנקאיים, מאגודות פיקדון ואשראי אחרות או מהמדינה.

<ברוך לוברט: קבלת פיקדונות ממי שאינם חברי האגודה או קרוביהם ואינם מנויים בפסקה (2), אם חלק ניכר מחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה ולדעת המפקח קבלת הפיקדונות דרושה לשם המשך שפעילותה של האגודה.

<ברוך לוברט: המפקח ייתן הוראות לעניין קבלת פיקדונות לפי פסקה זו, ובכלל זה לעניין גובה ההכנסה של חברי האגודה ומספר חברי האגודה בעלי הכנסה כאמור המצדיקים קבלת פיקדונות לפי פסקה זו.

<ברוך לוברט: מתן אשראי לחברי האגודה, לקרוביהם, לתאגידים בנקאיים ולאגודות פיקדון ואשראי אחרות.

<ברוך לוברט: ניהול תשלומים בעבור חברי האגודה וקרוביהם, לרבות גביית כספים, העברתם והמרתם.

<ברוך לוברט: קנייה ומכירה של מטבע חוץ.

<ברוך לוברט: השקעה בניירות ערך על פי הוראות שיורה המפקח לעניין זה.

<ברוך לוברט: שמירה וניהול של מסמכים סחירים, ניירות ערך, זכויות ונכסים אחרים למען חברי האגודה וקרוביהם, כשלוח, כשומר, כסוכן או כנאמן, ובלבד שניתן אישור מאת המפקח לעיסוק כאמור ושאגודת פיקדון ואשראי לא תנהל במסגרת עיסוקה כאמור מפעל עסקי ולמעט פעולות כמפורט להלן - מתן התחייבות חיתומית כהגדרתה בחוק ניירות ערך.

<ברוך לוברט: ניהול קופת גמל כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות גמל.

<ברוך לוברט: ניהול קרן להשקעות משותפות בנאמנות כהגדרתה בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994.

<ברוך לוברט: ניהול תיקי השקעות כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (בסעיף זה – חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות).

<ברוך לוברט: ייעוץ כספי וכלכלי לחברי האגודה או לקרוביהם בתחום עיסוקי האגודה.

<ברוך לוברט: ייעוץ השקעות לחברי האגודה ולקרוביהם, בהתאם להוראות חוק הסדר העיסוק בייעוץ השקעות.

<ברוך לוברט: פעולה אחרת הנלווית לעיסוק שמותר לאגודת פיקדון ואשראי, לרבות הנפקת כרטיס חיוב כהגדרתו בחוק כרטיסי חיוב התשמ"ו-1986 ובכלל זה הנפקה של כרטיסי אשראי בהתאם להוראות פרק ג'2.

<ברוך לוברט: בסעיף זה - "אשראי" – כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי).

<ברוך לוברט: "פיקדון" – כהגדרתו בסעיף 25א.

<ברוך לוברט: "קרוב" – כל אחד מאלה: בן זוג.

<ברוך לוברט: ילד שטרם מלאו לו 21 שנים.

<ברוך לוברט: ילד שמלאו לו 21 שנים, אח, אחות, או הורה, השותפים בחשבון של חבר האגודה, המתנהל אצל האגודה.

<ברוך לוברט: 28ב.

<ברוך לוברט: הגבלה על שליטה והחזקת אמצעי שליטה בידי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לא ישלוט בתאגיד ולא יהיה בעל עניין בו, אלא באישור המפקח.

<ברוך לוברט: סימן ג': הגבלות מיוחדות על בעל רישיון הנפקה 38ג.

<ברוך לוברט: הגבלה על ביצוע פעולות הנפקה של כרטיסי אשראי באמצעות אחר בעל רישיון הנפקה לא יבצע הנפקה של כרטיסי אשראי כהגדרתה בסעיף 25י או פעילות נלווית הקשורה להנפקה, באמצעות אדם אחר, אלא בהתאם להוראות שיורה המפקח לעניין זה".

<ברוך לוברט: הקראתי כאן מספר סעיפים.

<ברוך לוברט: הסעיף המשמעותי ביותר הוא סעיף 38א שמונה תחומי פעולה.

<ברוך לוברט: הוא למעשה סעיף של ייחוד עיסוק.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אנחנו לא מאפשרים לאגודה שנותנת פיקדון ואשראי לציבור להתעסק בכל העיסוקים אלא רק בעיסוקים המנויים כאן שבעיקרם הם למעשה מותאמים לאותם עיסוקים שרשאי בנק.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אנחנו לקחנו את העיסוקים של בנק, בדיוק כדי שלא ליצור איזשהו פער בין השירותים שתאגיד בנקאי יכול לתת לציבור לבין שירותים שהאגודה יכולה לתת, כמובן במגבלות עליהם חשבנו.

<ברוך לוברט: הכנסנו את אותם עיסוקים לרשימת העיסוקים המיוחדים לאותה אגודה, כמובן בעיקר קבלת פיקדונות מחברי האגודה, מתן אשראי, ניהול תשלומים, ייעוץ, ייעוץ פנסיוני.

<ברוך לוברט: הנושאים שאנחנו חושבים שהם חשובים לאגודה כאגודה ומאפשרים לציבור או לחברי האגודה לקבל את השירותים הבסיסיים והחשובים מהאגודה שלהם ולא להידרש - או להידרש פחות לפחות - לאותם שירותים מתאגיד בנקאי.

תמר זנדברג: כלומר, זו רשימה סגורה עם החרגה סגורה.

עיסאווי פריג': אני שואל שאלה, לפני שאני מתייחס לנקודות הספציפיות.

עיסאווי פריג': אני שואל גורמי מקצוע וכל מי שעוסק בתחום הבנקאות.

עיסאווי פריג': בנק ישראל.

עיסאווי פריג': לפי רשימת תחום הפעולות שצוינו כאן, אגודה שיתופית מסוגלת לקיים את עצמה במסגרת תחום הפעולות שציינתם?

עיסאווי פריג': אני שואל.

חיים ילין: אני אומר לך כן.

חיים ילין: חד משמעית.

אלי כהן: היא לא חייבת לתת את כל השירותים האלה.

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: היא יכולה.

אלי כהן: יכולה לתת.

אלי כהן: אנחנו לא רוצים מראש לצמצם.

עיסאווי פריג': יש לה הוצאות תקורה וכל ההוצאות.

עיסאווי פריג': האם היא במסגרת הפיקדון ורמת השירותים שמוצעת כאן מסוגלת לקיים את עצמה?

אלי כהן: לא כל השירותים האלה ניתנים.

אלי כהן: אפשר לתת רק את השירות של הלוואות, אפשר לתת שירותים נוספים בהתאם ליכולת.

אלי כהן: סביר להניח שככל שהיא תגדל והיקף הכספים המנוהלים על ידה, יאפשרו לה לתת יותר שירותים.

אלי כהן: אם יש לך רעיון אחר, נשמח לשמוע אותו.

עיסאווי פריג': אני מנסה לחשוב שלא ניכנס - - -

חיים ילין: אתה מסתכל על בנק שיש לו 10,000 עובדים.

עיסאווי פריג': האגודה תאכל את ההון שלה בתוך כמה שנים.

<קריאה: לא.

איילת נחמיאס ורבין: השאלה על התקורה ועל דמי הניהול לצורך העניין, על ההוצאות, שאלת ההוצאות היא שאלה טובה ששואל עיסאווי.

איילת נחמיאס ורבין: אני כל הזמן משווה את זה לקופות גמל מפעליות כי אני חושבת שיש לזה הכי הרבה דמיון בצורת התאגוד ובצורת התפקוד.

איילת נחמיאס ורבין: קופות הגמל פעם לא נתנו ייעוץ פנסיוני והיום הן נותנות גם ייעוץ פנסיוני.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לראות באמת ממה ייגזרו דמי הניהול שמשולמים כאן.

איילת נחמיאס ורבין: אני מניחה שמתכוונים שזה לפי ההוצאה בפועל.

עיסאווי פריג': מספר לקוחות מוגבל.

איילת נחמיאס ורבין: לא משנה.

איילת נחמיאס ורבין: לא, מה זה מוגבל?

עיסאווי פריג': הוא מוגבל לכל אגודה שיתופית.

איילת נחמיאס ורבין: הם נתנו כאן אפשרות לעוד הרבה גורמים להיכנס.

עיסאווי פריג': אני בדעה שצריך לפתוח את המאגר.

איילת נחמיאס ורבין: פתחו.

עיסאווי פריג': לא, לא פתחו מספיק.

איילת נחמיאס ורבין: פתחו.

איילת נחמיאס ורבין: בן זוג, ילד.

עיסאווי פריג': אני בדעה שצריך לפתוח עוד יותר כדי לאפשר כניסה של יותר אנשים.

אלי כהן: יש כאן סוגיה.

אלי כהן: אני אגיד לך מה ההתלבטות.

אלי כהן: יש כאן סוגיה מסוימת של ערבות הדדית במובן שבו ההון העצמי הוא מאוד נמוך.

אלי כהן: הרי שלושה מיליון שקלים מול מיליארד וחצי פעילות, זה פרומיל.

עיסאווי פריג': נכון.

עיסאווי פריג': זה כלום.

אלי כהן: לכן יש חשש מסוים.

אלי כהן: ברגע שזו רשימה סגורה, זה נותן פיצוי לזה שרמת הפיקוח היא נמוכה יותר.

איילת נחמיאס ורבין: ועדיין מזרים דם חדש.

עיסאווי פריג': הרשימה מכניסה את ההיתכנות הכלכלית והעלות.

אלי כהן: אגב, אני לא הייתי פוסל הסתייגות, חבר הכנסת פריג', אם היית נותן שיקול דעת לממונה על רשות שוק ההון או משהו כזה להרחיב את הרשימה.

עיסאווי פריג': זו דעתי.

אלי כהן: הייתי נותן הסתייגות, לתת לה אפשרות להרחיב כי בסוף היום זאת צריכה להיות גם אחריות גדולה מקצועית שלהם.

איילת נחמיאס ורבין: להרחיב למה?

איילת נחמיאס ורבין: מקבלי השירות?

עיסאווי פריג': כן.

עיסאווי פריג': מקבלי השירות.

איילת נחמיאס ורבין: אתה יכול למשל גם הורה.

איילת נחמיאס ורבין: סתם לשם הדוגמה.

אלי כהן: כן.

עיסאווי פריג': אני רוצה את זה כהסתייגות.

אלי כהן: בסדר.

אלי כהן: תעביר את זה היום.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: הוא אומר – ואחרי כן הוא ידייק – אפשרות לתת למפקחת על רשות שוק ההון להרחיב את מקבלי השירותים מעבר לסעיף המוגדר.

חיים ילין: אבל בסוף יש תקנון.

חיים ילין: יש תקנון, מקימים אגודה, מה מטרת האגודה?

עיסאווי פריג': להבטיח קיומה.

חיים ילין: רגע.

חיים ילין: אתה חושב שאני לא רוצה?

חיים ילין: אני חי בתוך זה.

חיים ילין: יצטרכו להתקבל לחברות בתוך האגודה.

חיים ילין: איך מתקבלים לחברות?

חיים ילין: מי יכול?

חיים ילין: מי שתואם את התקנון מצד אחד ומצד שני כנראה להיכנס לתוך האגודה ישלמו 500 שקלים, אלף שקלים, אלפיים שקלים.

חיים ילין: מה יקרה עם הכסף הזה של החברות?

חיים ילין: הוא אומר שהוא נמצא בבנק לאומי – תחשוב על הרוב – ושם אני משלם אלף שקלים בשנה עמלות, כאן אני משלם רק מאתיים שקלים עמלות כי זה לא למטרות רווח, אז עולה לי 500 שקלים חד פעמי או 700 שקלים חד פעמי להיות חבר, זה דמי מנוי להיכנס לחברות שם, כי אני משפחה צעירה ולפי התקנון מותר לי להיכנס פנימה, ומשלם מאתיים שקלים עמלות שזה בעצם עשרים אחוזים ממה שהוא צריך לשלם.

עיסאווי פריג': אני רוצה להרחיב.

חיים ילין: אתה רוצה להרחיב את הפעילות.

עיסאווי פריג': את האנשים.

עיסאווי פריג': אני מוגבל ברשימה.

חיים ילין: לא, אתה לא מוגבל.

עיסאווי פריג': הנה, הגבילו אותי.

חיים ילין: זה מה שנקרא חברות אוטומטית.

עיסאווי פריג': אני לא מדבר על החברות.

אלי כהן: אני לא פוסל את ההסתייגות של חבר הכנסת פריג'.

אלי כהן: הוא אומר לתת אפשרות לגורמים המקצועיים כן להרחיב את הרשימה.

חיים ילין: יש כאן שני דברים.

חיים ילין: מתוקף זה שאני אבא ופותח חשבון, באופן אוטומטי בתקנון יהיה רשום שכל ילדיי באופן אוטומטי - - -

עיסאווי פריג': כתוב.

חיים ילין: ברור.

עיסאווי פריג': אבל אני רוצה יותר מזה.

אלי כהן: אתה מחליש.

עיסאווי פריג': אני לא מחליש.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבטיח קיום עתידי.

חיים ילין: אני אסביר לך.

חיים ילין: יכול להיות שבתקנון יהיה כתוב שבעל המשפחה משלם אלף שקלים - - -

אלי כהן: צריכים להיות כאן איזונים ובלמים.

חיים ילין: אם הוא מרחיב את זה, באותם 500 שקלים אתה קונה חברות לקבוצה הרבה יותר גדולה ואז יהיו פחות הכנסות.

חיים ילין: הוא מחליש.

תמר זנדברג: השאלה אם היא אפשר להתיר את זה בחוק.

תמר זנדברג: הרי האגודות האלה קמות, יש תקנון, אלה אגודות שמחליטות בעצמן.

תמר זנדברג: זאת שאלה שהיא שאלה של איזון סיכונים בין חברי האגודה לבין הציבור הרחב.

איילת נחמיאס ורבין: בינם לבין עצמם.

תמר זנדברג: מצד אחד בין חברי האגודה לבין עצמם, מצד שני התאגיד כתאגיד מול הציבור.

תמר זנדברג: חברי האגודה, בינם לבין עצמם, יש להם תקנון, יש להם אסיפה, יש להם מנגנונים.

אלי כהן: מה שאומרת חברת הכנסת זנדברג זה שאנחנו לא מחייבים אותם.

תמר זנדברג: לציבור הרחב יש שיקול דעת.

תמר זנדברג: אם הוא יסמוך על האגודה הזאת, הוא יצטרף אליה.

אלי כהן: בואו נבין מה אומרים כאן.

אלי כהן: אומרים כאן לתת אפשרות הרחבה לפי שיקול דעת המפקחת על שוק ההון, אבל זאת לא חובה.

אלי כהן: יכולה לבוא אגודה ולהגיד שהיא נותנת רק לחבריה.

אלי כהן: זה הנוסח שמציעים.

חיים ילין: זה מה שכתוב כאן.

אלי כהן: לא.

עיסאווי פריג': חברים, אנחנו לא מחייבים אלא נותנים סמכות שיקול.

אלי כהן: אני חושב שההערה ברורה.

תמר זנדברג: אם למשל יש קואופרטיב צרכני, סופר קואופרטיבי, הם יכולים להחליט אם הם מוכרים רק לחברי האגודה או שהם מוכרים גם לקונים מזדמנים.

אלי כהן: חברים, אין כאן דו שיח.

אלי כהן: אני מבקש.

אלי כהן: אנחנו נשמע את כולם.

אלי כהן: שמענו את ההערות ונקבל את הנוסח.

אלי כהן: אני חושב שההערות האלה בעיני הן נכונות.

אלי כהן: אני כמובן צריך לראות את ההסתייגות אבל נראה לי שעל פניו במהות ההערות נכונות.

אלי כהן: אנחנו נעשה עוד סבב ונשמע את כולם.

חיים ילין: אני אוהב את הדיון הזה כי זאת בעצם מהות החוק.

חיים ילין: מה החוק אומר?

חיים ילין: החוק אומר שמוקם בנק על ידי אנשים שכולם שותפים והבנק הזה יכול לתת שירותים אך ורק למי ששותף בבנק.

חיים ילין: זה מה שנאמר.

חיים ילין: לשאלה האם להרחיב את זה או לא להרחיב את זה, אמרנו שעד היום לא היה בנק קואופרטיבי.

חיים ילין: לא היה, לא קיים ואתם כבר רוצים לקפוץ לאוניברסיטה בלי לעבור את בית הספר היסודי והתיכוני.

חיים ילין: זאת המשמעות של מה שאומרים.

חיים ילין: ברגע שאתה פותח מחוץ לחברי האגודה, רמת הסיכון של אותה אגודה הופכת להיות כמו בנק.

חיים ילין: אני מסביר איך אני מבין את הסעיף.

עיסאווי פריג': אתה מציג את זה לא נכון.

עיסאווי פריג': אתה לא פותח.

חיים ילין: אני מסביר איך אני רואה את החוק.

חיים ילין: תגיד לא, מצוין ויכול להיות שאני אבין.

חיים ילין: היה 3,000 שקלים להיות חבר באופק?

<יפעת סולל: ירדנו לאלף.

חיים ילין: לא משנה.

חיים ילין: בואו ניקח את ה-3,000 שקלים.

חיים ילין: בתקנון כתוב שבגלל שאני פתחתי חשבון, גם אשתי, ילדיי, נכדיי, המשפחה, הם חברים באופן אוטומטי והם יכולים לעשות את הפעילויות בתוך האגודה מתוקף זה שלי כאב המשפחה יש לי חשבון.

חיים ילין: יש לזה גם בתוך התקנות של האגודות השיתופיות הבסיסיות, יש לזה הגיון.

חיים ילין: אם רוצים לפתוח את זה, זה אומר שעכשיו עם אותם 3,000 שקלים ייכנסו עוד עשרים אנשים שלא משלמים את זה ויתחיל איזה פוילע שטיק שפחות כסף יהיה בתוך החברות ובתוך ההון העצמי של האגודה.

חיים ילין: דבר שני.

חיים ילין: נשאלת השאלה, ואני שאלתי אותה כאן בפגישה השנייה, האם רשאים לתת אשראי למי שלא חבר.

חיים ילין: זאת המהות.

חיים ילין: אם כן, צריך לשנות את החוק כי זה לא מדבר על זה וצריך להרחיב אותו.

חיים ילין: אם לא, החוק כתוב ואז צריך להבין את מה שאומר חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

חיים ילין: הוא רוצה שיהיו יותר אנשים כדי שנפח הפעילות יהיה יותר גדול, כדי שרמת הסיכון תהיה יותר נמוכה.

עיסאווי פריג': ולהבטיח קידום האגודה.

חיים ילין: אין שום בעיה.

עיסאווי פריג': לשם כך אני רוצה לתת למפקחת ברשות ההון את ההזדמנות לקבוע בלמים ואיזונים ואם צריך, לפתוח את זה לקהלים אחרים כדי להבטיח קיום.

עיסאווי פריג': למה לא?

חיים ילין: אני מסביר.

חיים ילין: כי אז אתה צריך בבסיס של החוק לשנות את סעיף החוק.

עיסאווי פריג': אני לא קבעתי פתיחה.

עיסאווי פריג': נתתי סמכות.

חיים ילין: אני אומר שגם מי שלא חבר יכול לעשות פעילות.

חיים ילין: זאת המשמעות של ההרחבה.

אלי כהן: הנוסח שבין היתר מוצע הוא לתת את האפשרות להרחיב על מנת שכן יהיו בלמים במקומות.

חיים ילין: אבל אז אתה הופך להיות בנק.

חיים ילין: אגודת אשראי, כמו בנק יוניון שנותן אשראי בכל העולם.

אלי כהן: אני אגיד לך משהו.

אלי כהן: נשמח אם זה יקרה, אם יהיו עוד בנקים בישראל.

חיים ילין: אני אמרתי מהתחלה אבל החוק לא יעבור כי הממשלה לא תסכים.

אלי כהן: מה זאת אומרת לא יעבור?

אלי כהן: אנחנו מצביעים ונצביע בעד.

חיים ילין: בבקשה.

חיים ילין: אני רוצה שהחוק יעבור כי אחרת לא יוקם בנק ושום דבר לא יוקם.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שכולנו סביב השולחן חושבים יודעים שמדובר בחוק שצריך לעבור.

איילת נחמיאס ורבין: אני אומר משהו להערתו של עיסאווי.

איילת נחמיאס ורבין: אני מקבלת את התיקון שהציע אלי בעניין הזה שאולי להותיר אפשרות למנהלת רשות שוק ההון להחליט למי עוד אפשר להצטרף, אבל אני בטוחה שזה חייב בכל זאת, בן אדם לא יוכל להביא חבר שלו מהרחוב – בכוונה אני מקצינה את זה – כדי שיצטרף לאגודת אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: אלה אגודות שיתופיות כמעט באופן אינהרנטי, זה לא הטבע שלהן.

איילת נחמיאס ורבין: צריך למצוא איזשהו פתרון אולי באמצע כי כן חשוב בהקשר הזה מה שעיסאווי אמר.

איילת נחמיאס ורבין: בגופים האלה מאוד מאוד חשוב זרימת דם חדש.

איילת נחמיאס ורבין: זה כמעט הדבר היחיד שמבטיח את השרידות של הגוף הזה.

איילת נחמיאס ורבין: זה דבר מרכזי.

איילת נחמיאס ורבין: ברוך, בסעיף 38א(3), אני רוצה הסבר ממך על המשמעות של קבלת פיקדונות ומה המשמעות של חלק ניכר מחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה.

איילת נחמיאס ורבין: זה מחבר אותי, ברוך, לשאלה שכאילו לא קיימת כאן באגודות אשראי, וסליחה שאני זורקת את המילה הזאת, את צמד המלים הזה לחלל, אבל העניין של הלימות ההון, איך אנחנו מפקחים על כך שבאמת האגודה יכולה לעמוד בהתחייבויות שלה.

איילת נחמיאס ורבין: בלי שאנחנו דורשים ממנה דרישות הלימות הון כי זאת לא המטרה אבל פתאום הכנסה נמוכה זה - - -

עיסאווי פריג': זה תפקיד של פיקוח.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

איילת נחמיאס ורבין: בסדר, אבל הדרישות כאן הן אחרות.

איילת נחמיאס ורבין: גם רמת הפיקוח שאנחנו רוצים שתהיה כאן היא פחות מכבידה והרגולציה פחות מכבידה.

איילת נחמיאס ורבין: לכן צריך לראות איך אנחנו כן שומרים על המפקידים ובאיזה רמת זהירות אנחנו עובדים.

תמר זנדברג: מה הייתה השאלה?

איילת נחמיאס ורבין: אני שאלתי שתי שאלות.

איילת נחמיאס ורבין: האחת היא לגבי סעיף קטן (3) ואני רוצה לקבל הסבר שאומר מה זה אומר אם חלק ניכר מחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להבין מה זה או מר.

איילת נחמיאס ורבין: מי הסתכל על זה ואמר שהם בעלי הכנסה נמוכה ואיך יודעים שהם בעלי הכנסה נמוכה שזאת שאלה בפני עצמה.

איילת נחמיאס ורבין: איך אנחנו מתייחסים לשאלה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו הרי לא דורשים מהאגודות לעמוד ביעד הלימות הון ואני רוצה להבין איך אנחנו כן מפקחים ושומרים על היכולת שלהן לעמוד בהתחייבויות.

תמר זנדברג: אני אשמח לשמוע את בנק ישראל.

<יוני מירון: הפיקוח על הבנקים.

<יוני מירון: הדיון מתייחס לשני עניינים כאשר אחד מהם הוא שתי שאלות שיש ביניהן קצת בלבול מושגים.

<יוני מירון: האחת, השאלה מי יכול להיות חבר באגודה והשאלה השנייה שהיא קשורה אבל היא נפרדת, היא למי האגודה יכולה לתת שירותים.

<יוני מירון: מי יכול להיות חבר באגודה – יש מגבלות ואנחנו לא רוצים שיהיו תאגידים עם צרכים פיננסיים מורכבים שיקשו על האגודה, על הפעילות שלה, יחייבו אותה לרמת מורכבות ולנטילת סיכונים גבוהים, ולכן יש מגבלה מבחינת המאפיינים של מי יכול להיות חבר.

<יוני מירון: לצורך העניין, אם מדברים על בני אדם, התקנון של האגודה קובע מי יכול להיות חבר.

<יוני מירון: אם האגודה רוצה לגדול ולצמוח, היא יכולה לקבל עוד ועוד ועוד חברים שיהיו חלק.

עיסאווי פריג': על זה לא מתווכחים.

<יוני מירון: על זה לא מתווכחים.

<יוני מירון: השאלה השנייה היא למי האגודה יכולה לתת שירותים.

<יוני מירון: כמו שחבר הכנסת ילין ציין, יש כאן בסיס קואופרטיבי והבסיס הקואופרטיבי מדבר על ניהול עצמי, הוא מדבר על איון – מלשון אין – של בעיית סוכן בין לקוחות לבין בעלים ומה שמקובל לחשוב שבחברה יש בעלים שהתפקיד שלה הוא לנצל באופן לגיטימי את הלקוחות, וכאן יש את המבנה האחר שאמורה להיות אחידות בין הלקוחות לבין הבעלים ובין המנהלים, זאת אומרת הניהול העצמי.

<יוני מירון: ולכן העיקרון הוא שהשירות והסיכונים שנוצרים מהפעילות צריכים להיות בין האגודה לבין החברים.

עיסאווי פריג': הקואופרטיב הצליח ושגשג והלך לו טוב והוא רוצה להרחיב.

חיים ילין: הוא מקבל עוד חברים.

<יוני מירון: ברשותך, אני מתייחס בדיוק לנקודה הזאת, בעניין השני.

<יוני מירון: העניין השני הוא הרבה יותר גדול והשאלה למה מלכתחילה אנחנו מדברים על אגודה שיתופית ולא על חברה.

<יוני מירון: התשובה היא שחוק הבנקאות (רישוי) קובע שבניהול בנק, יש סיכונים שהאינטרס הציבורי מחייב פיקוח הדוק.

<יוני מירון: אנחנו מחפשים את המקום שיכול לעורר תחרות עם מאפייני פעילות יחסית פשוטים ויחסית מצומצמים – זה גם העניין של היקף פעילות בנקאי – בו אפשר להטיל רגולציה מקלה באופן משמעותי.

עיסאווי פריג': אל תקל ראש ברגולציה.

<יוני מירון: אני לא מקל ראש ברגולציה.

עיסאווי פריג': אגודה שיתופית צריכה להיות תחת פיקוח ואני מתאר לעצמי שהרשות לפיקוח הון, יש לה את האחריות לתת את מערך הרגולציה והפיקוח שיבטיח קיום.

עיסאווי פריג': אל תקל ראש.

<קריאה: יש לה הון נמוך יותר.

עיסאווי פריג': בסדר.

עיסאווי פריג': הון נמוך יותר, הכול בהתאם.

אלי כהן: מה אתה מציע?

אלי כהן: אני רוצה לשמוע את דעתו.

<יוני מירון: בהצעה כפי שהיא מונחת בפני הוועדה יש לדעתנו את האיזון הנכון בין אגודה שיכולה לייצר תחרות במקטע בנקאי משמעותי במסגרת שירות לחברים.

<יוני מירון: יש לה אפשרות לקבל לחברות חברים נוספים כדי לצמוח.

<יוני מירון: אם היא מוצלחת ואם היא באמת נותנת ערך מוסף לחברים, יצטרפו עוד חברים והיא תצמח ותגדל.

<יוני מירון: הנקודה האחרונה, ברשותך היושב ראש, שאני רוצה להדגיש כי היא חוזרת הרבה במהלך הדיונים.

<יוני מירון: השאלה מה קורה כשהאגודה באמת גדלה וצומחת והופכת להיות ענק.

<יוני מירון: לצורך העניין, אני בכוונה לא רוצה להתייחס עכשיו לגבול של מיליארד וחצי שקלים.

<יוני מירון: עשרה מיליארד שקלים מאזן.

<יוני מירון: התשובה היא שאגודה כזאת צריכה לקבל רישיון בנקאי וכך זה עובד בעולם.

<יוני מירון: יש בנקים עצומים.

עיסאווי פריג': מתי העיתוי בקבלת הרישיון הבנקאי?

<יוני מירון: לפי ההצעה הסכום הוא מיליארד וחצי שקלים.

עיסאווי פריג': ביום שהיא תהיה עם מיליארד וחצי, ביום השני מפסיקים אותה עד שתקבל רישיון?

<יוני מירון: חס וחלילה.

<יוני מירון: אתה מתייחס לנקודה שאנחנו בדיונים ועדיין לא סגור הפתרון.

<יוני מירון: אגודה שמתנהלת בצורה מקצועית וטובה ונכונה, היא גדלה וממאזן של 300 מיליון היא מגיעה ל-400 מיליון ול-700 מיליון וכשהיא מגיעה למיליארד ומאתיים, היא מבינה שהיא עוד מעט מתקרבת לזה והיא מגישה בקשה לנגיד בנק ישראל ונגיד בנק ישראל בוחן את הבקשה ולפני שמגיעים למיליארד וחצי, הוא נותן רישיון של תאגיד בנקאי.

<יוני מירון: זאת הדרך התקינה.

<יוני מירון: כל הדיונים על המעבר והאם זה ביטול אוטומטי או לא ואיזה סנקציות, מדברים על אגודה שלא מתנהלת בצורה תקינה, היא לא עומדת בסטנדרט בנקאי והיא לא ראויה לדעת הנגיד לקבל רישיון בנקאי והיא חוצה את הסף של הפעילות.

<יוני מירון: השאלה מה קורה אז.

איילת נחמיאס ורבין: ישבתי השבוע עם פרופסור זוסמן וביקשתי ממנו לשרטט לנו, כמו שאתה עשית בנושא של התאגוד, את המסלול כי יכול להיות שזה צריך להיות כתוב בחוק, מה קורה ובאיזה שלב מתחיל התהליך של התכנסות לתוך העולם הבנקאי.

איילת נחמיאס ורבין: זה דבר חיוני ולדעתי זה מאוד לא ברור.

עיסאווי פריג': אני שואל שאלה אחרת.

עיסאווי פריג': מה מפריע לכם בחוק שיהיה כתוב שבנקודת פעילות מסוימת תהיה את הסמכות למפקחת על אגודות אשראי – שבמקרה שלנו זאת רשות שוק ההון שיש לה את הסמכות לצורך בלמים ואיזונים – הנה, קיבלתי את ההגדרה של אלי - כדי להבטיח קיום, להבטיח רווחיות – שיש לה את הסמכות לפתוח את זה בפנייה לקהלים אחרים.

עיסאווי פריג': סתם דוגמה, מה שאמרה לי יפעת בדיון הקודם, אגודות אזרחיות.

עיסאווי פריג': סתם, החליטה שאגודות אזרחיות יכולות לפנות.

עיסאווי פריג': אני תושב ערבי, יש הרבה מורים והרבה משקי בית שהעמלה היא כל כך חשובה להם, החליטו, יש להם את האפשרות, לפתוח.

עיסאווי פריג': מה זה מפריע לכם?

עיסאווי פריג': איפה הבעייתיות?

<יוני מירון: זה לא מפריע.

עיסאווי פריג': אני לא אומר לעשות.

עיסאווי פריג': לתת את שיקול הדעת הזה העתידי מתוך כמה שיקולים – להבטיח קיום, להבטיח פעילות.

<יוני מירון: יש פתרונות בחוק לכל המצבים שאתה מתאר.

<יוני מירון: הנקודה בה אין פתרון בחוק ובכוונה אין פתרון בחוק היא אגודה שלא מתנהלת בסטנדרט בנקאי ורוצה לנהל פעילות שהיא בנקאית מעבר למה שמוסכם כאן בחוק.

עיסאווי פריג': הרי היא מנהלת פעילות בנקאית עם החברים שלה.

אלי כהן: חברים, אני חייב לשמוע את כולם, אם יש לך עוד התייחסות – בבקשה.

אלי כהן: אם לא, הבנו את הרוח.

אלי כהן: תודה.

<יפעת סולל: ברמת המונחים.

<יפעת סולל: בדרך כלל כשאנחנו מדברים על מוסדות פיננסיים קואופרטיביים בעולם, אנחנו מבחינים בין אגודות אשראי לבין בנקים קואופרטיביים.

<יפעת סולל: המונח אגודת אשראי ככלל, הדבר היחיד - מונחים שהם נראים אחרת במקומות שונים בעולם - שחל בכל אגודות האשראי בעולם הוא שהן משרתות רק את חבריהן להבדיל מבנקים קואופרטיביים שנותנים שירות גם למי שאינם חבריהם.

<יפעת סולל: ברגע שאנחנו אומרים אגודת אשראי, כאילו אני אומרת שאלה רק חברים.

<יפעת סולל: מצד שני, אני יכולה להגיד כבר מתוך הפעילות שאנחנו התחלנו לעשות, החסם של חברות ברמה של לתת שירות, להבדיל מחברות, הוא יכול להיות בעייתי.

<יפעת סולל: זאת אומרת, כל עוד אנחנו באמת בשלב ראשוני שהחברות מצריכה סכום מאוד מאוד משמעותי, יש בזה הגבלה על אנשים שהם לפעמים אולי צריכים את השירותים יותר מאחרים.

<יפעת סולל: אני מוכרחה לומר שבעיני הניסוח כפי שהוא הוא בסדר.

<יפעת סולל: הבסיס הוא שאגודת אשראי נותנת שירותים רק לחבריה ושיש אפשרות לשר במקרים מסוימים - אני לא בטוחה שהניסוח הוא אידיאלי - לתת שירות גם למי שאינם חברים.

<יפעת סולל: אני חושבת שגם אם אני מסתכלת בעולם על מקומות בהם יצרו אגודות אשראי בכוונה לתת פתרונות למי שלא ניתן להם לקבל אשראי מגופים למטרות רווח, כל המודל האנגלי של השנים האחרונות, זה באמת הוגדר כך באופן קונקרטי.

<רועי קונפינו: סוגיה שהעליתי גם בדיון הקודם.

<רועי קונפינו: סעיף 38ג.

<רועי קונפינו: אני לא יודע אם רצית לתת על זה תשובה בדיון הזה.

אלי כהן: ביקשתי שתשב עם גורמי המקצוע ונשמע את התייחסותם.

אלי כהן: ברוך, שישב מישהו ממשרד האוצר.

אלי כהן: כל דיון הוא מעלה את הסוגיה.

אלי כהן: תראו אם יש לזה מקום, האם זה הסעיף, האם זה הנוסח, האם אנחנו יכולים.

אלי כהן: יש לכם התייחסות להערות?

<ברוך לוברט: עדיין לא אבל הנקודה ברורה.

<ברוך לוברט: כבר שמענו אותה.

<ברוך לוברט: אני חושב שאין צורך לשמוע אותה שוב.

<ברוך לוברט: אנחנו חושבים עליה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: יש עוד דברים?

אלי כהן: ברוך, אם יש לך הערות, בבקשה, וגם תענה לחברת הכנסת ורבין.

<ברוך לוברט: אני רוצה להתחבר לדברים שאמר יוני מרון מבנק ישראל וגם לדברים שאמר חבר הכנסת ילין.

<ברוך לוברט: בהחלט צריך להבין שיש כאן קונספט שהוא קונספט מאוד ברור ומוגדר של אגודות אשראי ופיקדון שהן אגודות שיתופיות על כל המגבלות שלהן אבל בגלל המגבלות שלהן בהחלט הפיקוח שיהיה עליהן והדרישות שיהיו עליהן בהקשרים של סיכונים ודברים אחרים הוא פיקוח יותר קל.

<ברוך לוברט: כן, הוא פיקוח יותר קל.

עיסאווי פריג': מה זאת אומרת פיקוח יותר קל?

<ברוך לוברט: אם אנחנו מסתכלים על הפיקוח לעומת הפיקוח של בנק ישראל, אנחנו תמיד אומרים שהפיקוח של בנק ישראל הוא פיקוח על תאגידים בנקאיים, על סיכונים הרבה יותר משמעותיים, הוא פיקוח הרבה יותר כבד.

עיסאווי פריג': מה הסיכוי לפשיטת רגל באגודה שיתופית?

<ברוך לוברט: אני לא יודע.

<ברוך לוברט: אין לנו כרגע נתונים.

<ברוך לוברט: אני רק אומר שבהחלט המוצר הפיקוחי שאנחנו נותנים כאן בחוק הזה, דרך אגב, הוא הולך כבר מהמקטע הראשון של נותני אשראי, של צ'יינג'ים והוא ימשיך גם בפלטפורמות פי טו פי ולהבנתנו גם בגמ"חים.

<ברוך לוברט: כן, הוא מוצר פיקוחי שהוא יותר מאפשר בגלל רמת סיכונים שונה אבל היא כמובן חייבת להיות כתלות באיזשהו מבנה שהוא לא רק מבנה תאגידי אלא מבנה הרבה יותר רחב של דברים מאוד מאוד מוגדרים בחוק שאנחנו מציעים.

<ברוך לוברט: לכן צריך להבין שיש מגבלות ויש הרבה מאוד רצון, הרבה פעמים בשם התחרות ודברים מהסוגים האלה, להרחיב את השירותים, לפתוח את המבנים ואת ההצעות שיש לנו כאן ולנו כן מאוד מאוד חשוב – ודאי כעמדה שלנו, העמדה הממשלתית שאנחנו מציגים בפניכם – לשמור על המגבלות האלו כי זה הבסיס לפיקוח במודל אחר, במודל שונה שאנחנו מציעים כאן.

<ברוך לוברט: אגב, הוא מקובל מאוד בעולם ואנחנו לא ממציאים כאן משהו חדש.

<ברוך לוברט: יש באמת סייג מסוים שהערתם כאן

<ברוך לוברט: וכאן אני עונה לשאלה לגבי סעיף 38א(א) פסקה (3), לשאלת חברת הכנסת ורבין.

<ברוך לוברט: באמת בהקשר הזה של קבלת פיקדונות, בפסקה (3) בסעיף 38א, אנחנו כן נותנים סמכות למפקח במקרה שמדובר באגודה שיתופית שחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה - - -

איילת נחמיאס ורבין: איך אתה יודע את זה?

<ברוך לוברט: לכן אני אומר שזה חלק מהפיקוח.

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה מאפשרים קבלת פיקדונות גם מגופים אחרים במגבלות שיקבע המפקח כדי כביכול לחזק את האגודה.

איילת נחמיאס ורבין: סליחה שאני אומרת לך אבל אני חושבת שיש כאן בעיה עם הפסקה הזאת.

איילת נחמיאס ורבין: סליחה, אני מתנצלת מראש, אין לי עדיין פתרון לזה כי אנחנו באמת רוצים לעודד שגם אנשים בעלי הכנסות נמוכות יוכלו להיות חברים באגודות אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: אולי זה אפילו הפתרון האולטימטיבי עבורם.

איילת נחמיאס ורבין: אני פשוט מוטרדת.

איילת נחמיאס ורבין: מאה אחוזים מהאנשים עם הכנסות נמוכות זה אישיו או העשרים אחוזים מחברי האגודה?

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה מחייב חשיבה כדי להבין מה זה אומר.

אלי כהן: יש לך הצעה?

איילת נחמיאס ורבין: התנצלתי ואמרתי שאני לא בטוחה שיש לי הצעה אבל חייבים להבין מה זה.

איילת נחמיאס ורבין: עשרים אחוזים מחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה זאת בעיה?

איילת נחמיאס ורבין: מאה אחוזים מחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה, זאת בעיה?

איילת נחמיאס ורבין: זה משהו שצריך להיות מוגדר.

<ברוך לוברט: ההצעה שלנו באותו סעיף היא באמת להסמיך את המפקח לקבוע גם הוראות לגבי גובה ההכנסה כמו שאת אומרת, מהי הכנסה נמוכה של חברי האגודה, מהי הכנסה גבוהה, גם לעניין מספר חברים כמו שאת אומרת.

<ברוך לוברט: שוב, הוראות של המפקח, סמכות המפקח לקבוע אם נדרשים עשרים אחוזים שהם בעלי הכנסה נמוכה או שמונים אחוזים או מאה אחוזים.

<ברוך לוברט: אלה דברים שאנחנו לא חושבים שאפשר לעשות אותם בחקיקה ראשית.

<ברוך לוברט: בפסקה (3) שהקראתי, קודם כל ההוראה עצמה שיש אפשרות לקבל פיקדונות גם ממי שלא חברים, היא גם חלק ניכר.

<ברוך לוברט: אנחנו חושבים שבהחלט אנחנו מדברים על חלק ניכר.

<ברוך לוברט: אני מניח שפחות מחמישים אחוזים, זה משהו שהמפקח יצטרך לבחון אם זה עומד.

<ברוך לוברט: להגדרה הזאת יש התניה שגם המפקח צריך להשתכנע שקבלת הפיקדונות דרושה להמשך הפעילות של האגודה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, לאפשר את הפעילות.

<ברוך לוברט: חוץ מזה, יש את הסמכות, סמכות מפורשת, לקבוע הוראות.

<ברוך לוברט: שוב אני אומר, גם לעניין קבלת פיקדונות, גם לעניין גובה ההכנסה, מספר חברי האגודה שמצדיקים קבלת פיקדונות.

<ברוך לוברט: שוב, זה בהחלט נושא שהוא שובר את הקונספט.

<ברוך לוברט: אנחנו מגבילים אותו מאוד בצמצום ונותנים כאן שיקול דעת למפקח.

איילת נחמיאס ורבין: מה לגבי השאלה ששאלתי על הלימות ההון התיאורטית בתוך הגוף הזה.

<ברוך לוברט: שוב, יש לנו הוראות, אנחנו עוד לא הגענו אליהן, בתוספת לגבי הון עצמי ויש לנו הוראות וסמכות למפקח לקבוע הוראות מאוד ברורות גם בהקשר הזה של הלימות הון.

<קריאה: אבל לא בחוק.

תמר זנדברג: אמירה כללית.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה נכון גם לדיון הקודם שקיימנו לגבי המיליארד וחצי וגם כאן.

תמר זנדברג: אני חושבת שעשיתם כאן

תמר זנדברג: דבר מאוד נכון והיכן שזה לא קיים, צריך אפילו אולי ללכת יותר לכיוון הזה של השארת שיקול דעת מאוד רחב לרגולטורים, למפקחת, הפעם אלה מפקחות, לבנק ישראל.

תמר זנדברג: אנחנו הולכים כאן לתהליך שהוא לא ידוע לנו.

תמר זנדברג: אנחנו רוצים לעודד אותו אבל לא ידוע לנו איך הוא יהיה.

תמר זנדברג: לקבוע יותר מדי מסמרות, אני רואה את החוק הזה כחוק שאמור לאפשר הרבה, לפתוח, כמובן להגביל היכן שצריך והיכן שזה מסוכן, אבל לשם כך יש לנו את הרגולטורים ולשם כך יש לנו את שומרי הסף, את המפקחות.

אלי כהן: אני רוצה לבקש מכם משהו ולהגיד לכם משהו כללי.

אלי כהן: הישיבה הבאה שלנו תהיה בשדרות.

חיים ילין: אמרתי שלסוף סוף אני אוכל להגיע לעבודה באופניים.

אלי כהן: הישיבה הבאה שלנו תהיה במסגרת כנס שדרות ביום שלישי.

אלי כהן: מאוד חשוב לי שתהיו.

איילת נחמיאס ורבין: יש לי יום מיוחד בכנסת.

אלי כהן: גם אני מגיע אליו.

אלי כהן: בבוקר אני אהיה שם ואחר כך אני מגיע לכנסת.

תמר זנדברג: כל הכנסת לא תהיה.

תמר זנדברג: כל הכנסת תהיה שם.

אלי כהן: לכן חשבתי שבמסגרת דיוני ועדת הרפורמות שנכון שהדיון שלנו יהיה שם בנושא של הבנק החברתי.

אלי כהן: אני מציע, מכיוון שהדיון יהיה שם, שנשאיר זמן התבטאות רחב יותר לחברי הכנסת לדיון הפילוסופי והארוך.

תמר זנדברג: זה לא דיון פילוסופי אלא מאוד קונקרטי.

אלי כהן: לא אמרתי את זה בציניות חס וחלילה.

אלי כהן: התכוונתי לומר שאני מעדיף שהיום נהיה יותר טכניים בהקראות ובשבוע הבא יהיה דיון יו תר פתוח בו ידברו גם על הסוגיה הכללית.

עיסאווי פריג': אני לא בדיון פילוסופי אלא יש לי שאלה כדי שאבין לאן אנחנו הולכים.

עיסאווי פריג': הסעיף הזה לפי דעתי הוא העוגן של החוק.

עיסאווי פריג': איך שאני רואה את הדברים מתפתחים, הסעיף הזה יקבל ביטוי מרכזי באגודות האשראי.

עיסאווי פריג': פיקדונות ממי שאינם חברי האגודה.

עיסאווי פריג': אם הסכמנו לתת למפקחת להחליט ולהגביל מתן הפיקדונות, למה אני לא נותן לה את הסמכות המקבילה בפתיחת תחומי פעולה?

עיסאווי פריג': למה כאן כן ושם לא?

עיסאווי פריג': הסעיף הזה הוא סעיף עוגן.

אלי כהן: בנק ישראל, התייחסות קצרה, אחר כך התייחסות קצרה של ילין ונמשיך.

<יוני מירון: אני רוצה להכניס את כל הדיון בסעיף קטן (3) למסגרת.

<יוני מירון: מדובר במודל שקיים בארצות הברית לסגמנט של לאו אינקם קרדיט יוניינס.

<יוני מירון: כדי שאגודת אשראי באופן כללי תוכל לפעול ותוכל לקבל רישיון, היא צריכה שיהיה לה מודל עסקי, מקורות, שימושים, היתכנות כלכלית.

<יוני מירון: הכול.

<יוני מירון: יש סגמנט מסוים שבו כל מה שחסר זה מקורות כי אתה נכנס לתוך אוכלוסייה שהיא ענייה ויש היתכנות כלכלית והצדקה ואפשרות להתחרות, הכול, חסרים רק מקורות.

<יוני מירון: הסעיף הזה בא לפתור בדיוק את הבעיה הזאת.

<יוני מירון: כמו שברוך ציין, חשבנו על זה הרבה ולא מצאנו לנכון לקבוע בחקיקה ראשית כאילו אנחנו יודעים מראש את כל הפרמטרים וזה ההסדר שניסינו להכניס כאן.

<יוני מירון: לא מדובר בפריצה כללית של כל העקרונות, של שירותים לחברים.

חיים ילין: נשאלתי על ידך, אלי, מה אני חושב לגבי המיליארד וחצי.

חיים ילין: ככל שהדיון מתקדם, אולי אני אהיה קיצוני ואומר שאולי אפילו מוריד אותו למיליארד ותכף אני אנמק.

חיים ילין: אני רוצה שהדבר הזה יצליח.

חיים ילין: אם אני רוצה שהדבר הזה יצליח, אני אומר שאם נקבע מיליארד וחצי, אז עד מיליארד וחצי אגודות האשראי יכולות לתת רק לחברים ורק למי שחבר בפנים.

חיים ילין: ברגע שהוא עובר את המיליארד וחצי ונכנס לפיקוח בנק ישראל, אני מציע שיפתח ויהפוך להיות מאגודת אשראי לבנק קואופרטיבי ואז הוא יכול לפתוח לכל מי שהוא רוצה כאשר יש את החברים ומי שרוצה להיות חבר - יהיה חבר, מי שלא – לא.

חיים ילין: אז לפחות אנחנו נבין שנתנו את כרית הביטחון לאגודות האשראי שיהפכו להיות בנק.

חיים ילין: זה נדרש, יוני, שהמערכת, התשתית המחשובית, תהיה אותה מערכת בנקאית גם כאן וגם כאן כי אחר כך כלום לא יעזור לך.

<קריאה: אתה תהרוג את הכול.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: זה לא על חשבונך.

חיים ילין: אל תתערבי.

אלי כהן: אני רוצה להציע הצעה להסתייגות ואני אשמח אם תהיה הערה או הארה בהמשך הדיונים לחברי הכנסת האחרים.

אלי כהן: ההסתייגות שלי תהיה שלמפקחת על שוק ההון, בהסכמת שר האוצר, תהיה אפשרות לא של עשרה אחוזים אלא להגדיל זאת עד שלושה מיליארד שקלים.

חיים ילין: אז אתה מקבע.

אלי כהן: חייבים מתי שהוא לקבע.

חיים ילין: אתה מקבע שלושה מיליארד שקלים.

אלי כהן: היקף הפעילות בהמלצת המפקחת על רשות שוק ההון ובאישור שר האוצר יוכל להיות עד שלושה מיליארד שקלים.

חיים ילין: אבל אז אני מבקש שמהמיליארד וחצי שקבענו עד השלושה מיליארד, זה כבר יהפוך להיות מה שעיסאווי אומר.

חיים ילין: זאת אומרת, הוא יכול לקבל.

אלי כהן: אני לא פוסל.

חיים ילין: מהתחלה היינו יכולים לכתוב את החוק הזה.

אלי כהן: אני לא פוסל.

אלי כהן: ברוך, בבקשה.

<ברוך לוברט: אני אמשיך לקרוא.

<ברוך לוברט: אני בעמוד 333, פסקה (29), תיקון לסעיף 39(א).

<ברוך לוברט: (29) בסעיף 39(א) בפסקה (1), במקום "שיקבע השר" יבוא "כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה", במקום "ולתקופות שיקבע" יבוא "ולתקופות שיורה" ובמקום "אירוע שיקבע" יבוא "אירוע שיורה".

<ברוך לוברט: בפסקה (2), במקום "שיקבע השר" יבוא "כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה", ובמקום "אירוע שיקבע" יבוא "אירוע שיורה".

<ברוך לוברט: (30) בסעיף 44, במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בכל אחד מאלה: מתן אשראי אגב מימון רכישה או השכרה של נכס בידי נותן שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: הפקדת פיקדון אצל בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, כתנאי למתן אשראי מאת בעל הרישיון.

<ברוך לוברט: פה אני כבר מציין שיש לנו חשיבה שאנחנו עושים לגבי הפסקה הזאת.

<ברוך לוברט: נסיבות נוספות שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת".

<ברוך לוברט: (31) בסעיף 46, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לא יתקשר בעסקה עם קטין, בין בעצמו ובין באמצעות הורהו או אפוטרופסו.

<ברוך לוברט: ואולם רשאי השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע נסיבות או תנאים שבהתקיימם יהיה רשאי בעל רישיון כאמור להתקשר בעסקה עם קטין ובלבד שמלאו לו 14 שנים.

<ברוך לוברט: בכפוף להוראות חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962".

<ברוך לוברט: (32) בסעיף 49(א), במקום "השר רשאי לקבוע" יבוא "המפקח רשאי לתת הוראות", ובמקום "הוראות לעניין תוכנו" יבוא "לעניין תוכנו".

<ברוך לוברט: ׁ(33) בסעיף 50, אחרי "מבעל רישיון למתן אשראי" יבוא "או מבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי".

<ברוך לוברט: לפני פסקה (34) אנחנו נביא עוד תיקון גם לכותרת של פרק ט', לעניין שמירה על התחייבויות.

<ברוך לוברט: (34) בסעיף 54(א), במקום "העלולה לפגוע בניהולם התקין" יבוא "העלולה לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו או בניהולם התקין של עסקיו".

<ברוך לוברט: בין פסקה (34) לפסקה (35) יבוא תיקון לסעיף 55.

<ברוך לוברט: אלה תיקונים שכיוון שאנחנו מוסיפים גם את השיקול של הפגיעה או האפשרות לפגיעה ביכולתו של אותו גוף פיננסי לקיים את התחייבויותיו, אנחנו בכל הסעיפים הרלוונטיים כאן, סעיפים של תיקון ליקויים, מכניסים גם את השיקול של התחייבויות או אפשרות שלא לקיים התחייבויות אותו גוף ואנחנו מוסיפים תיקון לסעיף 55: אחרי המלים "כדי למנוע מנותן השירותים הפיננסיים" יתווסף "שלא לקיים את התחייבויותיו או", ובסעיף 56(א), פסקה (א) תהיה: במקום "העלולה לפגוע בניהולם התקין" יבוא "העלולה לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו ובניהולם התקין של עסקיו".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (3) תבוא פסקה (4): לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, למנות מנהל מורשה שינהל את עסקי בעל הרישיון כאמור בסעיף 58(א).

<ברוך לוברט: מינוי כאמור ייעשה לאחר התייעצות עם הרשם.

<ברוך לוברט: למעשה בפועל מה שאנחנו מכניסים כאן, אנחנו מכניסים את האפשרות למנות מנהל מורשה שהוא סמכות מאוד מאוד משמעותית בארסנל הכלים של המפקח.

<ברוך לוברט: היא קיימת כמובן בחברות ביטוח ובקופות גמל שבהן למעשה יש ניהול של כספי ציבור.

<ברוך לוברט: גם כאן, בניגוד לנותני אשראי שרק נותנים אשראי, או צ'יינג'ים, כאן, כיוון שאנחנו מדברים על אגודות אשראי ופיקדון שגם מנהלות פיקדונות של הציבור, אנחנו מוסיפים את הסמכות הזאת.

<ברוך לוברט: זאת פסקה (36).

<ברוך לוברט: (36) אחרי סעיף 58 יבוא: "58א.

<ברוך לוברט: מנהל מורשה מנהל מורשה שהתמנה לפי סעיף 56(א)(4) ינהל את עסקי בעל הרישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – בעל הרישיון) לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.

<ברוך לוברט: בלי לפגוע מהוראות סעיף קטן (א), למנהל המורשה יהיו כל הסמכויות והתפקידים שיש לנושא משרה בבעל הרישיון, לדירקטוריון שלו, לוועדות הדירקטוריון שלו ולדירקטורים שלו על פי מסמכי ההתאגדות של בעל הרישיון וההחלטות שהתקבלו בו כדין.

<ברוך לוברט: כל עוד ממלא מנהל מורשה את תפקידו לא ימלאו הדירקטוריון, ועדותיו וחבריו את תפקידיהם ולא ישתמשו בסמכויותיהם.

<ברוך לוברט: (1) המנהל המורשה רשאי, באישור המפקח, להורות כי בתוך תקופה שלא תעלה על עשרה ימים מיום מינויו לפי סעיף 56(א)(4) לא יקיים בעל הרישיון התחייבויות שמועד קיומן חל באותה תקופה או קודם לכן.

<ברוך לוברט: (2) המפקח רשאי להאריך את התקופה האמורה בפסקה (1) בעשרה ימים נוספים אם הודיע כאמור בסעיף קטן (ה) על כוונתו לבטל את רישיונו של בעל הרישיון, ועדיין לא חלפה התקופה שבה רשאי הדירקטוריון להגיש טענותיו, או לא נתן בית השפט צו לפירוק בעל הרישיון או לכינוס נכסיו.

<ברוך לוברט: (3) המנהל המורשה יביא לידיעת הציבור כל הוראה שניתנה לפי פסקאות (1) או (2) סמוך ככל האפשר לאחר נתינתה.

<ברוך לוברט: (4) בעל הרישיון, המנהל המורשה או המפקח לא יישאו בכל אחריות בשל מתן הוראה לפי סעיף קטן זה או בשל אי מילוי התחייבות לפיה.

<ברוך לוברט: ביקש המפקח לבטל רישיונו של בעל רישיון שמנה עליו מנהל מורשה, ייתן לדירקטוריון של בעל הרישיון הזדמנות סבירה להגיש או להשמיע את טענותיו לפניו.

<ברוך לוברט: המפקח רשאי להורות לבעל הרישיון לשלם למנהל המורשה שכר והוצאות כפי שיקבע המפקח, ואם היה המנהל המורשה עובד המדינה רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה".

<ברוך לוברט: (37) בסעיף 59 – בכותרת השוליים, אחרי "למפקח המיוחד" יבוא "ולמנהל המורשה".

<ברוך לוברט: אחרי "מונה מפקח מיוחד" יבוא "או מנהל מורשה", אחרי "לפי דרישת המפקח המיוחד" יבוא "או המנהל המורשה" ובסופו יבוא "או המנהל המורשה".

<ברוך לוברט: (38) בסעיף 66(א), במקום "השר יסמיך" יבוא "המפקח יסמיך".

<ברוך לוברט: (39) בסעיף 67(ב) אחרי "עבירה לפי חוק זה" יבוא "לעניין עיסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, כהגדרתם בפרק ג'".

<ברוך לוברט: (40) בסעיף 70(א), אחרי "בעל רישיון" יבוא "למתן שירותים פיננסיים".

<ברוך לוברט: בפסקה (41) שאני אתחיל לקרוא, אנחנו נכנסים לפרק של עיצומים, אותן סנקציות מינהליות שאנחנו מוסיפים למפקח שמיוחדות לאגודות אשראי ופיקדון, גם לגבי הסכומים וגם לגבי ההפרות.

<ברוך לוברט: (41) בסעיף 71 – בהגדרה "הסכום הבסיסי", בפסקה (1), אחרי פסקת משנה (ב) יבוא: "(ג) לגבי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי - אם הוא בעל רישיון בסיסי – חמישים אלף שקלים חדשים.

<ברוך לוברט: אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי שלו וכן צבר הפיקדונות שלו אינם עולים, כל אחד, על 300 מיליון שקלים חדשים – מאה אלף שקלים חדשים.

<ברוך לוברט: אם הוא בעל רישיון מורחב, וצבר האשראי שלו או צבר הפיקדונות שלו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – מאתיים אלף שקלים חדשים.

<ברוך לוברט: (ד) לגבי בעל רישיון הנפקה - אם הוא בעל רישיון למתן אשראי שהוא רישיון מורחב – הסכום האמור בפסקה (1)(א)(2) או (3) להגדרה זו, לפי העניין.

<ברוך לוברט: אם הוא בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – הסכום האמור בפסקה (1)(ד)(2) או (3), לפי העניין".

<ברוך לוברט: בהגדרה "נותן שירותים פיננסיים" בסופה יבוא "או הוראות סעיפים 25ח או 25טו, המחילות את סעיף 24(א) האמור, לפי העניין".

<ברוך לוברט: (42) בסעיף 72 – בסעיף קטן (א) - ברישה, במקום "הפר אדם" יבוא "מי שהפר".

<ברוך לוברט: בפסקה (1), במקום "עסק במתן" יבוא "מי שעסק במתן".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (1) יבוא:

<ברוך לוברט: (1ב) מי שעיסוקו במתן אשראי שעסק גם בהנפקה של כרטיסי אשראי בלא רישיון הנפקה, בניגוד להו ראות סעיף 25יא".

<ברוך לוברט: בפסקה (2) במקום "שלט" יבוא "מי ששלט".

<ברוך לוברט: מה שאני מקריא כאן כרגע, זאת רשימת ההפרות.

<ברוך לוברט: כיוון שקבענו נורמות חדשות לגבי אגודות אשראי ופיקדון, אנחנו עכשיו למעשה מפרטים אותן במסגרת הפרק של עיצומים כספיים, הפרה-הפרה באופן מפורש ובהתאם את סכום העיצום שניתן יהיה להטיל בגין כזאת.

<ברוך לוברט: בסעיף קטן (ב) - בפסקה (2), במקום "סעיף 12(א)" יבוא "סעיפים 12(א), 25ב(א) או 25יא, לפי העניין".

<ברוך לוברט: בפסקה (3) בסופה יבוא "או בניגוד להוראות סעיפים 25ח או 25טו, המחילות את סעיף 21(ב) האמור, לפי העניין".

<ברוך לוברט: בפסקה (4), בסופה יבוא "או בניגוד להוראות סעיפים 25ח או 25טו, המחילות את סעיף 21(ב), לפי העניין".

<ברוך לוברט: בפסקה (10), המלים "שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב" – יימחקו.

<ברוך לוברט: בפסקה (11), במקום "שקבע השר או שהורה המפקח לפי סעיף 33(ב) או (ג), יבוא "שהורה המפקח לפי סעיף 33(ב)".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (11) יבוא: "11א) נותן שירותים פיננסיים שלא מינה מנהל כללי, בניגוד להוראות סעיף 33א".

<ברוך לוברט: בפסקה (12), המלים "בעל רישיון מורחב" – יימחקו, ובסופה יבוא "או שלא מסר למפקח הודע העל הכוונה למנות רואה חשבון מבקר בהתאם להוראות סעיף 34(א1), או שמינה רואה חשבון מבקר או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות המפקח שניתנו לפי סעיף 32(ב) או (ג) כפי שהוחלו בסעיף 34(א1)".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (17) יבוא: "(17א) בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, שעסק בעיסוק שאינו כאמור בסעיף 38א.

<ברוך לוברט: (17ב) בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי ששלט בתאגיד, או שהיה בעל ענין בו, בלא אישור מאת המפקח, בניגוד להוראות סעיף 38ב.

<ברוך לוברט: (17ג) בעל רישיון הנפקה המבצע הנפקה או פעילות נלווית הקשורה להנפקה, באמצעות אדם אחר, שלא בהתאם להוראות המפקח בניגוד להוראות סעיף 38ג".

<ברוך לוברט: במקום פסקה (26) יבוא: "(26) בעל רישיון למתן אשראי שהתקשר בעסקה עם קטין או עם אדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים, בניגוד להוראות סעיף 46א(א) או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהתקשר בעסקה עם קטין, בניגוד להוראות סעיף 46א(א1)".

<ברוך לוברט: (26א) נותן שירותים פיננסיים שפרסם פרסומת המכוונת לקטינים בניגוד להוראות סעיף 46(ב)".

<ברוך לוברט: בפסקה (29), במקום "מהוראות השר" יבוא "מהוראות המפקח".

<ברוך לוברט: בפסקה (30), אחרי "בעל רישיון למתן אשראי" יבוא "או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (35) יבוא: "(36) נותן שירותים פיננסיים שלא שמר מסמכים בהתאם להוראות המפקח שניתנו לפי סעיף 96א".

<ברוך לוברט: בסעיף קטן (ג) - בפסקה (1), בסופה יבוא "או סעיף 25ב(ב) או (ג), לפי העניין".

<ברוך לוברט: בפסקה (2), בסופה יבוא "לפי סעיפים 25ח או 25טו המחילים את סעיף 24 האמור, לפי העניין".

<ברוך לוברט: בפסקה (5), אחרי "למפקח המיוחד": יבוא "למנהל המורשה".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (6) יבוא: "(6א) בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שלא פעל בהתאם למגבלות שקבע המפקח לעניין מספר החברים באגודה לפי סעיף 99א(6)".

<ברוך לוברט: (43) בסעיף 94 - בסעיף קטן (א) - אחרי פסקה (ה) יבוא: "(1א) אגודה שאינה תאגיד בנקאי שעסקה במתן שירותי פיקדון ואשראי, עד היקף פעילות בנקאי, בלא רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בניגוד להוראות סעיף 25ב(א).

<ברוך לוברט: (1ב) מי שעיסוקו במתן אשראי שעסק גם בהנפקה של כרטיסי אשראי בלא רישיון הנפקה, בניגוד להוראות סעיף 25יא".

<ברוך לוברט: בפסקה (2), במקום "סעיף 12(ב)" יבוא "סעיף 12(ב) או (ג) או סעיף 25ב(ב) או (ג), לפי העניין".

<ברוך לוברט: בסעיף קטן (ב), במקום פסקה (2) יבוא: "(2) בעל רישיון למתן אשראי שהתקשר בעסקה עם קטין או עם אדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים, בניגוד להוראות סעיף 46(א) או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהתקשר בעסקה עם קטין, בניגוד להוראות סעיף 46א(א1)".

<ברוך לוברט: (44) אחרי סעיף 96 יבוא: "96א.

<ברוך לוברט: שמירת מסמכים המפקח רשאי לתת הוראות לעניין שמירת מסמכים בידי נותן שירותים פיננסיים ובכלל זה לעניין אופן השמירה ותקופת השמירה, ורשאי הוא לתת הוראות כאמור דרך כלל או לסוגים מסוימים של נותני שירותים פיננסיים".

<ברוך לוברט: (45) בסעיף 97, בפסקה (2), אחרי "מבעלי הרישיונות למתן אשראי" יבוא "מבעלי הרישיונות למתן שירותי פיקדון אשראי".

<ברוך לוברט: (46) בסעיף 98(א) - בפסקה (1), המלים "במשרד האוצר" – יימחקו, ואחרי "לרשות ניירות ערך כמשמעותה בסעיף 2 לחוק ניירות ערך" יבוא "לרשם".

<ברוך לוברט: בפסקה (2), במקום "לסעיף 21" יבוא "לסעיפים 21 ו-22א".

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) מצא המפקח כי היקף הפעילות של בעל הרישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי הוא היקף פעילות בנקאי כהגדרתו בסעיף 25א, יודיע כל כך למפקח על הבנקים".

<ברוך לוברט: אני אעצור כאן לקבלת הערות.

<ברוך לוברט: חלק ניכר ממה שהקראתי, אלה התאמות שאנחנו עושים לסנקציות המינהליות כדי להתאים אותן לאגודות אשראי ופיקדון, גם בהקשר של סכומי העיצומים, גם בהקשר של ההפרות בגינן אנחנו מאפשרים להטיל עיצומים.

<ברוך לוברט: הוראה אחרונה שקראתי, עשינו על כך דיון גם בפעם הקודמת, זאת ההוראה למפקח שבאמת בשלב שבו הוא רואה שהיקף הפעילות של בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי מגיע להיקף בנקאי, יש גם חובה כמובן להודיע על כך למפקח על הבנקים כדי שיהיה מודע לכך וההנחה היא כמובן שיש שיתוף פעולה ביניהם לגבי הפעולות שצריך לנקוט כלפי אגודה כזאת.

<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להתייחס שוב לעניין הסעיפים של העברת הסמכויות מהשר למפקח.

<ורד קירו זילברמן: כמו שאמרנו, אנחנו מתנגדים.

<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להעיר תשומת לסעיף 44ב(2) שמאפשר למעשה לאגודה להתנות שירות בשירות.

<ורד קירו זילברמן: זה עלה במסגרת הדיונים הפנימיים שלנו.

<ורד קירו זילברמן: אני חושבת שזה עניין של מדיניות.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת, בנקאות, הדבר הזה הוא בעייתי.

<ורד קירו זילברמן: יש איסור על התניית שירות בשירות אבל כאן כן מאפשרים לאגודה להתנות שירות בשירות וזה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.

<יפעת סולל: יש כאן סעיף מאוד מאוד גורף שמאפשר העברת סמכויות, למעשה את כל הסמכויות של הניהול, למנהל מורשה.

<יפעת סולל: זאת החלטה מאוד מאוד קיצונית שלא הולמת התארגנות שהיא בבעלות חבריה.

<יפעת סולל: הסמכות הזאת היא גורפת.

<יפעת סולל: כמעט אין כאן אפשרות להתנגד להחלטה כזאת.

<יפעת סולל: זאת העברה של כל קבלת ההחלטות, בעצם ביטול מוחלט של המנגנון הדמוקרטי, של החלטות חברים.

<יפעת סולל: זה בא ממקום של להגן על החברים אבל אם רוצים להגן על החברים, אי אפשר לבטל לגמרי.

<יפעת סולל: אני חושבת שקודם כל הניסוח כאן הוא גורף מדי וצריך לייצר סעיף שאומר שאפשר – אני לא אומרת שאי אפשר - אבל רק במקרים מאוד מאוד קיצוניים וכאשר יש חשש ממשי לפגיעה באינטרסים של החברים.

<יפעת סולל: גם אז, אם מחליטים בסופו של דבר על העברה לאגודה אחרת, לשמור על הכוח היחסי של החברים.

אלי כהן: אומרת היועצת המשפטית שהדברים האלה גם לקוחים מתוך חוק החברות.

אלי כהן: כלומר, זו לא המצאה ספציפית.

<יפעת סולל: נכון.

אלי כהן: קל וחומר, אם זה קיים בגוף שנותן אשראי - אנחנו עוד יותר זהירים.

<יפעת סולל: זה בדיוק הפוך משום שכאשר אנחנו מדברים על חוק החברות, אנחנו מדברים על גוף שלא מנוהל על ידי חבריו ושאין בו כוח דמוקרטי.

<יפעת סולל: אין בו יכולת של האנשים להשפיע.

עיסאווי פריג': מה מפחיד אותך?

<לימור תוסיה כהן: הכוונה לא הייתה להפנות לחוק החברות, לפקודת אגודות שיתופיות שמאפשרת לרשם למנות ועדה ממונה.

<לימור תוסיה כהן: זה בעצם קבוע בתקנות שם אבל זאת גם פגיעה בעקרונות הדמוקרטיה.

<לימור תוסיה כהן: זה מהלך שהוא מופעל כמובן לא על כל הפרה אבל זה קיים בדין וזו ההתמודדות עם מקרים בהם בעצם הוועד פועל בניגוד להוראות הדין ורוצים למשטר או להעביר את האגודה השיתופית לפעילות תקינה.

אלי כהן: הבנו את הנקודה.

אלי כהן: אם יש לך הצעה ותרצי להציע, נשמע.

<יפעת סולל: אני אומרת.

<יפעת סולל: ההצעה היא להגדיר את זה באופן שהוא הרבה פחות גורף ושהוא אומר שניתן להעביר את הסמכויות למנהל מורשה רק כאשר קיים חשש ממשי לפגיעה באינטרסים של החברים ו לאחר שהנושא הובא לדיון באסיפה הכללית של האגודה.

<ברוך לוברט: להעמיד יותר דברים על דיוקם.

<ברוך לוברט: בהקשר של מנהל מורשה, אנחנו בפרק שמדבר על שמירה על ניהול תקין וקיום התחייבויות.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מדרג של סמכויות שבהתחלה כשיש פגמים בגוף, מודיעים לו, נותנים לו לתקן ורק אחרי שהוא לא מתקן, אנחנו נכנסים לסעיף שמדבר על פגיעה משמעותית בניהול תקין של עסקיו של אותו גוף או ביכולת שלו לקיים את ההתחייבויות, רק אז, כאשר מדברים על פגיעה משמעותית, נכנסים לסדרה של צעדים שהמפקח רשאי להפעיל, וגם כאן יש מנגנון של ועדה מייעצת שהוא חייב להתייעץ אתה, חייב לשמוע את הגוף קודם וחייב לקבל אישור של שר האוצר כדי להפעיל את הסמכויות.

<ברוך לוברט: יש כאן גם את האפשרות להתלות או להגביל סמכויות של נושאי משרה, גם להשעות נושאי משרה, גם למנות מפקח מיוחד, מישהו שילווה את אותו גוף ולא ינהל אותו.

<ברוך לוברט: רק בסוף, אם כלו כל הקצים, יש לו גם את הסמכות למנות מנהל מורשה וגם כאן יש סדרה של הוראות שהן הוראות מקובלות בחוקי הפיקוח בעולם הפיננסי.

<ברוך לוברט: גם כאן יש שיקול דעת.

<ברוך לוברט: אגב, גם בחברות ביטוח או בקופות גמל, יש גם קופות גמל ענפיות שגם בהקשר הזה יש את אותה סמכות.

<ברוך לוברט: אנחנו לא חורגים כאן ושוב, במדרג מאוד ברור.

<ברוך לוברט: ואכן באמת מנהל מורשה הוא צעד קיצוני אבל הוא צעד קיצוני שככל שייעשה בו שימוש, הוא ייעשה רק במקרים קיצוניים.

עיסאווי פריג': מה פרק הזמן שצריך לעבור עד שמגיעים למנהל מורשה?

<ברוך לוברט: זה מאוד תלוי בנסיבות.

<ברוך לוברט: לפעמים, לפחות מהניסיון שלנו, אולי במקרה אחד, אני זוכר לפחות מקרה שבו קודם ניסו באמת להגביל את נושא המשרה.

<ברוך לוברט: כמובן, שוב, הודיעו על פגמים, לא תיקן הגוף, הפגיעה נראתה מאוד משמעותית, ניסו לנקוט באמצעים פחות קיצוניים או מפקח מיוחד ורק בסוף הגיעו לסיפור הזה.

<ברוך לוברט: זה יכול לקחת גם חודשים אבל תלוי בקיצוניות של הנסיבות.

<ברוך לוברט: שוב, המטרה היא בסוף להגן על חברי האגודה, להגן על הלקוחות ולכן חשוב שגם הכלי הזה יהיה בארסנל הכלים של המפקח.

עיסאווי פריג': יפעת, מה מדאיג אותך?

אלי כהן: היא אמרה מה מדאיג אותה.

אלי כהן: חברי הכנסת ישמעו ויחליטו.

חיים ילין: אני בוגר הכאב הגדול ביותר של משבר הקיבוצים והמושבים.

חיים ילין: לכן השכל לא תמיד נמצא בקולקטיב.

חיים ילין: האחריות שלקחו שם נבחרי בעלי המניות בתוך הקואופרטיב, הביאו אותנו למצב כזה שבסוף היו חדלי פירעון.

חיים ילין: המון סיבות, היפר אינפלציה, אבל זה לא משנה.

חיים ילין: במהות לוקחים הלוואה, צריך להחזיר אותה.

חיים ילין: זאת המהות.

חיים ילין: ולכן כאן אני אומר שאין לי בעיה שישימו פיקוח בתחילת הדרך וכל מה שאת רוצה, אנחנו יודעים איך חנה'לה לא מבינה כלום וגם לא רוח'לה כאשר האגודה השיתופית מקבלת החלטה אבל הן מרימות את היד כי זה דין התנועה.

חיים ילין: לכן אני אומר שאנחנו באגודות אשראי וצריך להתאים.

תמר זנדברג: אלה רק חנה'לה ורוח'לה?

חיים ילין: לא.

חיים ילין: יש הרבה יותר.

חיים ילין: אני מאמין בחברה הקואופרטיבית והחברתית אבל אני לא מאמין באלה שלוקחים פיקוד על הקואופרטיב ומובילים את הקואופרטיב למקומות שאנחנו לא רוצים.

<ברוך לוברט: אנחנו בעמוד 341, פסקה (47), הוספת סעיף 99א.

<ברוך לוברט: (47) אחרי סעיף 99 יבוא: "99א.

<ברוך לוברט: החלת הו ראות פקודת האגודות השיתופיות, פקודת החברות וחוק החברות על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי ההוראות לפי פקודת האגודות השיתופיות (בסעיף זה – הפקודה) יחולו על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – אגודת פיקדון ואשראי) בשינויים אלה: סעיפים 20, 26, 27, 27א, 36, 37, 38, 39, 40, 42 ו-44 לפקודת האגודות השיתופיות לא יחולו.

<ברוך לוברט: סעיף 5 יחול לעניין האגודה בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום "מחמישית הון המניות" יקראו "משניים וחצי אחוזים מהון המניות" ובמקום "מחמישית ההון" יקראו "משניים וחצי אחוזים מההון".

<ברוך לוברט: לעניין סעיף 12 לפקודה הרשם לא יסרב לרשום תיקון לתקנות של אגודת פיקדון ואשראי אם התיקון נובע מדרישה של המפקח.

<ברוך לוברט: על אף הוראות סעיף 16 לפקודה, לכל חבר אגודה יהיה קול אחד בהצבעה באסיפה הכללית של אגודת פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: תקנות של אגודת פיקדון ואשראי לעניין פידיון מניות, לרבות כל צורת השתתפות בהון האגודה, לפי סעיפים 17 ו-31 לפקודה, יהיו כפופות להוראות המפקח לפי חוק זה, ובלבד שהפידיון לא יהיה בסכום הגבוה מערכה הנקוב של המניה כשהוא צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<ברוך לוברט: המפקח רשאי לקבוע מגבלות לעניין מספר החברים באגודת פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: זכות הקיזוז לפי סעיף 24 לפקודה תהיה נתונה רק לגבי חבר אגודת פיקדון ואשראי שיש לו זכות לפדות מניה, לרבות כל צורת השתתפות בהון האגודה.

<ברוך לוברט: לרשם לא יהיו נתונות, לגבי אגודת פיקדון ואשראי, הסמכויות לפי סעיף 43 לפקודה בכל הנוגע לחקירה בעניין מצבה הכספי.

<ברוך לוברט: לעניין סעיף 64 לפקודה - תקנות לפי הסעיף האמור לעניין דוחות כספיים וניהול העניינים הכספיים לא יחולו לגבי אגודת פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: לעניין זה רשאי הרשם, לצורך מילוי תפקידו, לקבל את כל הדוחות הכספיים שהגישה האגודה למפקח לפי חוק זה.

<ברוך לוברט: התקנות לדוגמה לפי הסעיף האמור, לעניין אגודת פיקדון ואשראי, יותקנו בהסכמת המפקח.

<ברוך לוברט: (ג) ההוראות בפקודה לעניין פירוק אגודה, לא יחולו לגבי אגודת פיקדון ואשראי, ויחולו על אגודה כאמור לעניין זה ה ראות פקודת החברות (נוסח חדש), התשמ"ג-1983 והוראות פרק שלישי לחלק התשיעי לחוק החברות, בשינויים המחויבים ובשינוי זה.

<ברוך לוברט: החלטה מיוחדת על פירוק מרצון טעונה מניין חוקי של 75 אחוזים מחברי האגודה ותתקבל ברוב של שמונים אחוזים מהמשתתפים בהצבעה.

<ברוך לוברט: (ד) הוראות סעיפים 87 עד 89 לחוק החברות יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הצבעה באסיפה הכללית של אגודת פיקדון ואשראי.

<ברוך לוברט: 99ב.

<ברוך לוברט: הפעלת סמכות הרשם סמכויות הרשם לפי כל דין יופעלו לגבי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, לאחר שמיעת עמדת המפקח לעניין זה".

<ברוך לוברט: (48) בסעיף 100(א), בפסקה (2), במקום "לבעל רישיון" יבוא "לנותן שירותים פיננסיים".

<ברוך לוברט: (49) אחרי סעיף 101 יבוא: "101א.

<ברוך לוברט: אישור המפקח למיזוג של נותן שירותים פיננסיים מיזוג של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, עם תאגיד אחר, טעון נוסף על דרישות כל דין גם אישור מאת המפקח".

<ברוך לוברט: (50) בסעיף 106 - בפסקה (1), במקום פסקת משנה (ב) יבוא: "(ב) לפני ההגדרה "פעולה" יבוא: "חוק שירותים פיננסיים מוסדרים" - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016".

<ברוך לוברט: בפסקה (2), בסעיף קטן (יד) המובא בה, במקום "לפי סעיף 25" יבוא "לפי סעיף 5א".

<ברוך לוברט: (51) בסעיף 111(1), בפסקת משנה (ב), בהגדרה "נותן שירותים פיננסיים" המובאת בה, במקום "במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי כהגדרתם" יבוא "במתן שירות פיננסי כהגדרתו".

<ברוך לוברט: (52) אחרי סעיף 103 יבוא: "113א.

<ברוך לוברט: תיקון פקודות האגודות השיתופיות בפקודת האגודות השיתופיות, בסעיף 6, בסופו יבוא: "(5) על אף הוראות סעיף זה, יחולו לעניין חברות באגודה שמטרתה מתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתם בסעיף 25א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016 (בפסקה זו – אגודת פיקדון ואשראי) הוראות אלה: אלה רשאים להיות חברי האגודה: יחיד שמלאו לו שמונה עשרה שנים.

<ברוך לוברט: מי שבמועד קבלתו לחבר האגודה הוא תאגיד המעסיק עד חמישים עובדים, וסך הכנסותיו מפעילות שוטפת בשנת המס שקדמה למועד האמור נמוך מ-25 מיליון שקלים חדשים.

<ברוך לוברט: שר האוצר רשאי לקבוע לעניין סעיף קטן זה מספר עובדים אחר או סך הכנסות שונה, דרך כלל או לסוג מסוים של תאגידים.

<ברוך לוברט: אין לרושם על פי פקודה זו אגודת פיקדון ואשראי אלא אם כן היא מורכבת משבעה חברים לפחות או שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה, ומתקיים בחברים בה האמור בפסקת משנה (א).

<ברוך לוברט: החברות באגודה לא תפקע בשל מתן צו פשיטת רגל לגבי חבר האגודה, ולגבי חבר שהוא תאגיד – בשל מתן צו לפירוקו, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות האגודה באישור הרשם".

<ברוך לוברט: אני אעצור כאן.

<ברוך לוברט: יש לנו כאן סעיף אחד שהוא סעיף משמעותי.

<ברוך לוברט: למעשה מערכת היחסים בין החוק שלנו לבין פקודת האגודות השיתופיות.

<ברוך לוברט: עשינו כאן מיפוי - הצוות, כל הצוות שנטל חלק בנושא הזה עשה מיפוי - של הוראות פקודת האגודות השיתופיות, אילו הוראות ראוי שיחולו, אילו לא, אילו בשינויים המחויבים ומערכת היחסים בין המפקח לבין רשם האגודות השיתופיות בהחלטות שיכול להיות שתהיה חפיפה ביניהן.

<ברוך לוברט: הקראתי גם תיקון לפקודת האגודות השיתופיות שעוסק באמת במי רשאי להיות חברי האגודה שאלה אותם כללים עליהם דיברנו קודם, על יחידים מעל גיל 18 ועסקים קטנים.

<יפעת סולל: הערה אחת טכנית קטנה ואחר כך הערה עקרונית.

<יפעת סולל: בסעיף 99א(5) כתוב בצדק שבלבד שהפדיון לא יהיה בסכום הגבוה מערכה הנקוב של המניה.

<יפעת סולל: אני חושבת שהתכוונתם לערכה הנומינלי ויש הבדל בין ערך נקוב לערך נומינלי.

<יפעת סולל: איכשהו תמיד ערך נקוב הוא שקל וזה לא הערך הנומינלי של המניה.

<יפעת סולל: אני חושבת שצריך לתקן כאן את הניסוח כדי שזה כן ישמור על הערך האמיתי ולא על הערך הנקוב.

<יפעת סולל: זאת הערה טכנית.

<ברוך לוברט: נבדוק את זה.

<יפעת סולל: לגבי סעיף 113.

<יפעת סולל: אמרתי את הדברים אבל אני אומר אותם בקצרה שוב.

<יפעת סולל: אני אומר משפט אחד לגבי החשש שלנו והיכן אנחנו עומדים.

<יפעת סולל: אנשים בישראל לא עוזבים בנקים.

<יפעת סולל: שיעורי הגירושין בישראל יותר גבוהים מהשיעור של אנשים שעוברים מבנק לבנק.

<יפעת סולל: ככל שאנחנו רוצים לתת שירות בעיקר למשקי בית ולעסקים קטנים, מאוד יכול להיות שלגבי משקי הבית יתנו לנו תחרות ואנחנו נהיה במצב שמי שיעבור לאגודת האשראי יהיו רק משקי הבית שההכנסות שלהם הם מאוד נמוכות ולכן יעדיפו לעבור.

אלי כהן: אנחנו לא בדיון פילוסופי.

אלי כהן: מה ההערה?

<יפעת סולל: לא פילוסופי בכלל.

<יפעת סולל: אני מדברת על סעיף 113א(5)(א)(2).

אלי כהן: מה את מציעה.

<יפעת סולל: אני מציעה שיאפשרו לכל מי שהוא תאגיד שאינו למטרות מקסום רווחים להיות חבר ואני אומרת למה.

<יפעת סולל: אני חוששת ממצב שמשקי הבית היחידים שיעברו, אלה משקי בית חלשים.

<יפעת סולל: אנחנו גם מכירים את זה מהעולם, כי אז לפחות שלמשל כל המגזר השלישי שלא רוצה להיות חלק מהמנגנונים למקסום רווחים של הבנקים יוכל לעבור לעבוד באמצעות אגודת אשראי, גם אם הוא מעסיק יותר מחמישים עובדים.

<יפעת סולל: כל עוד אנחנו לא מדברים על עסק שהוא למטרות מקסום רווחים ושהפעילות הכלכלית שלו אינטנסיבית ברמה הזאת, ההגבלה הספציפית הזאת של מספר האנשים וסך המחזור הכספי פשוט מייצרת מגבלה שעלולה באמת לפגוע באופן משמעותי.

<יפעת סולל: למה שעמותות לא יוכלו להצטרף לאגודת אשראי גם אם הן מעסיקות יו תר אנשים?

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: ההערה נרשמה וברורה.

<יפעת סולל: אגודות שיתופיות אחרות, שזה בעצם הבסיס של כל הרציונל הקואופרטיבי שאגודות שיתופיות של קואופרטיבים משתפים פעולה אחד עם השני.

<יוני מירון: ההבחנה בין מי שיכול להיות חבר ומי שלא יכול להיות חבר שנחתכה פחות או יותר בהגדרה של עסק קטן מקובלת, היא לא נובעת מהכוונות של הלקוח או החבר באגודה אלא מהצרכים הפיננסיים שלו.

<יוני מירון: מכיוון שמדובר כאן על תאגיד שיש עליו נטל רגולטורי מופחת ואמורה להיות פעילות פשוטה עם סיכונים יחסית פשוטים לניהול, ברגע שאתה מכניס גופים עם צרכים פיננסיים גדולים, הגדרה מעל עסק קטן, הוא צריך ערבויות - - -

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: אם זו עמותה?

<יוני מירון: עמותה יכולה להעסיק 5,000 עובדים ויכולה להפעיל מלגות.

<יוני מירון: זה מחייב ניהול של הצרכים הפיננסיים, השירותים שאותה עמותה צריכה לקבל.

<יוני מירון: זה לא מה שאנחנו מכוונים כאן לשירות על בסיס מודלים.

<יוני מירון: הניהול של האגודה, אנחנו פשוט מעמיסים עליה יותר ממה שאנחנו חושבים שמתאים.

תמר זנדברג: עמותה, בדרך כלל מעולם העמותות שאנחנו מכירים, זאת הגדרה משפטית.

תמר זנדברג: זה כמעט בהכרח, הרבה יותר פשוט מעסק גדול מבחינת הצרכים הפיננסיים.

תמר זנדברג: דווקא מבחינת הצרכים הפיננסיים.

תמר זנדברג: מה עמותה עושה?

תמר זנדברג: יש לה חשבון בנק, גם אם היא מעניקה מלגות וכל הדברים האלה.

תמר זנדברג: זה לא משהו פיננסית מורכב.

<יוני מירון: יש עמותות שתומכות בבנייה בפריפריה, שזה מצוין.

<קריאה: אז זה לא יעמוד לנו בסך של המיליארד וחצי שקלים.

תמר זנדברג: איזה עמותות תומכות כספית, לא מבחינת העידוד וקמפיינים.

תמר זנדברג: איזה עמותות תומכות כלכלית בבנייה בפריפריה?

אלי כהן: הנקודה ברורה.

אלי כהן: ברוך, אני רוצה שתשקלו את זה.

אלי כהן: אגב, אני לא רואה בעייתיות עם עמותה.

<לימור תוסיה כהן: אני חושבת שמה שיוני ניסה להגיד כאן זה שיש שעמותות שהפעילות הכספית שלהן היא מאוד מאוד גדולה והצרכים הפיננסיים שלהן הם מאוד גדולים ולכן הן לא מתאימות להיות בסוג כזה של חברות.

תמר זנדברג: אבל ההיקף הפיננסי כבר הוגבל.

<לימור תוסיה כהן: זה היקף הפיננסי של אגודת האשראי ולא של הלקוחות שלה.

<לימור תוסיה כהן: הוא אומר שהחשיפה במקרים האלה היא יותר גדולה והעמותות שבסדר גודל מאוד גדול, נעמ"ת ו-ויצ"ו - - -

אלי כהן: בואי נאמר שיש עמותת המרכז לקשיש שתוכל לקבל כאן ריבית יותר גבוהה.

תמר זנדברג: למה שנעמ"ת ו-ויצ"ו לצורך העניין לא יהיו בזה?

<יוני מירון: מי שהיא עסק קטן, תוכל להיכנס.

<יוני מירון: עמותה שהיא לא עסק קטן, המורכבות של הפעילות היא אחרת.

תמר זנדברג: אבל למה?

תמר זנדברג: אם היא לא למטרת רווח ואומרת עורכת הדין יפעת סולל, אני שואלת למה זה לא רלוונטי?

תמר זנדברג: אם היקף הפעילות שלה הוא כל כך אדיר כמו שהיא נותנת - - -

אלי כהן: חברים, הנקודה ברורה.

תמר זנדברג: אם נעמ"ת או ויצ"ו, שהן אולי העמותות הכי גדולות שאנחנו מכירים היום, ואגב, יש להן משפחתונים, מה מונע מהן?

אלי כהן: סיימנו את הדיון.

אלי כהן: הנקודה ברורה.

אלי כהן: ברוך, אני רוצה שתבדוק את הנקודה.

אלי כהן: אני יודע שיש כאן הגדרה של חמישים עובדים.

אלי כהן: תראו אם יש מקום להרחיב ותעדכנו אותנו בפתח הישיבה הבאה.

אלי כהן: תמשיך.

<ברוך לוברט: גם סך הכנסות, לא רק חמישים עובדים.

<ברוך לוברט: בסדר.

<ברוך לוברט: "113ב.

<ברוך לוברט: תיקון חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 – בסעיף 1, לפני ההגדרה "בורסה מחוץ לישראל" יבוא: ""אגודת פיקדון ואשראי" – אגודה שיתופית בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016.

<ברוך לוברט: בסעיף 2(א), במקום "או בעובד או שותף בשותפות שהיא בעלת רישיון יועץ" יבוא "כעובד או שותף בשותפות שהיא בעלת רישיון יועץ או כעובד באגודת פיקדון ואשראי".

<ברוך לוברט: בסעיף 7, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) הרשות תעניק רישיון יועץ, למבקש שהוא אגודת פיקדון ואשראי, אם ראתה שהתקיימו לגביה אלה: האגודה התחייבה כי מי שיעסקו בגשמה בייעוץ השקעות הם עובדיה שהם בעלי רישיון מתאים, או כי עובד אחד לפחות הוא בעל רישיון מתאים.

<ברוך לוברט: האגודה התחייבה כי לא יכהן בה כנושא משרה מי שידוע לה כי הורשע בעבירה וכן מי שחל עליו איסור לכהן בה כנושא משרה בשל אמצעי אכיפה כאמור בסעיף 52נו לחוק ניירות ערך, שהוטל עליו לפי פרק ח'4 לחוק ניירות ערך, לפי פרק ז'2 לחוק זה או לפי פרק י'1 לחוק השקעות משותפות – למשך התקופה שבה חל עליו האיסור כאמור.

<ברוך לוברט: לאגודה הון עצמי בסכום שאינו קטן מהסכום שייקבע בתקנות.

<ברוך לוברט: לאגודה ביטוח, או ערבות בנקאית, או פיקדון או ניירות ערך בסכומים, בשיעורים ובתנאים שייקבעו בתקנות".

<ברוך לוברט: 113ג.

<ברוך לוברט: תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שישווק ומערכת סליקה פנסיוניים) בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיונים), התשס"ה-2005, בסעיף 5, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) הממונה ייתן רישיון יועץ פנסיוני למבקש שהוא אגודה בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016, אם ראה שהתקיימו לגביה כל אלה: האגודה התחייבה כי מי שיעסקו בשמה בייעוץ פנסיוני הם עובדיה שהם בעלי רישיון יועץ פנסיוני.

<ברוך לוברט: האגודה התחייבה כי לא יכהן בה כנושא משרה מי שידוע לה כי הורשה בעבירה".

<ברוך לוברט: 113ד.

<ברוך לוברט: תיקון חוק הבנקאות (רישוי) בחוק ה בנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 – אחרי סעיף 22 יבוא: "22א.

<ברוך לוברט: נותני שירותי פיקדון ואשראי עד היקף פעילות בנקאי הוראת ייחוד הפעולות שבסעיף 21(א)(1) לא תחול על אגודה העוסקת במתן שירותי פיקדון ואשראי, עד היקף פעילות בנקאי.

<ברוך לוברט: בסעיף זה, "אגודה", "שירותי פיקדון ואשראי" ו"היקף פעילות בנקאי" – כהגדרתם בסעיפים 1 ו-25א לחוק הפיקוח על שירותים פנסיונים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016".

<ברוך לוברט: 113ה.

<ברוך לוברט: תיקון חוק מערכות תשלומים בחוק מערכות תשלומים, התשס"ח-2008 – בסעיף 8, בפסקה (1), במקום הסיפה החל במלים "ובכלל זה" יבוא "ובכלל זה בעניינים אלה: דרישות הוגנות ל חיבור למערכת מהמבקשים להשתתף בהה המשך השתתפות במערכת של משתתף שמתנהלים נגדו הליכי פירוק.

<ברוך לוברט: אמצעים לאכיפת הכללים האמורים".

קטן יבוא: "(א1) הפעלת סמכות הנגיד לפי סעיף קטן (א) לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי ולעניין בעל רישיון הנפקה תיעשה בהתאם להוראות אלה: הפעלת הסמכות לעניין קיום חובתו של מפעיל מערכת מבוקרת לגבש כללים לפי סעיף 8(1)(א) בכל הנוגע לבעלי רישיונות כאמור, תיעשה בהתייעצות עם המפקח על נותני שירותים פיננסיים.

קטן יבוא: הפעלת הסמכות לעניין קיום חובתו של מפעיל מערכת מבוקרת לחבר בעלי רישיונות כאמור למערכת, לפי הכללים שגובשו בהתאם לסעיף 8(1)(א), תיעשה בהסכמת המפקח על נותני שירותים פיננסיים.

קטן יבוא: בסעיף קטן זה – "חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים" – חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016.

קטן יבוא: "המפקח על נותני שירותים פיננסיים" – המפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי סעיף 2 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

קטן יבוא: "רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי" ו"רישיון הנפקה" – כהגדרתם בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מסודרים.

קטן יבוא: (53) בסעיף 114 – בסעיף קטן (א), במקום "למעט סימן א' לפרק י"ז" יבוא "לעניין מי שעיסוקו במתן אשראי, במתן שירותי פיקדון ואשראי או בהנפקת כרטיסי אשראי".

קטן יבוא: בסעיף קטן (ב), המלים "על האמור בסעיף קטן (א)" – יימחקו.

קטן יבוא: במקום "ז בסיוון התשע"ה" יבוא "י"ח בסיוון התשע"ח" ובסופו יבוא "ותחילתו של סימן א' לפרק י"ז ביום פרסומו של חוק זה".

קטן יבוא: בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "ורשאי הוא לדחות מועדים לפי סעיף קטן זה לגבי כל העיסוקים האמורים בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) או חלקם".

קטן יבוא: בפסקה (2), במקום "נותן שירותים פיננסיים" יבוא "בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או בעל רישיון למתן אשראי".

קטן יבוא: (55) בסעיף 127 - בפסקה (1) במקום ההגדרה "נותן שירותי אשראי" המובאת בה יבוא: "נותן שירותי אשראי או שירותי פיקדון ואשראי" – בעל רישיון למתן אשראי או רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, כהגדרתם בסעיף 1 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים וכן מי שעיסוקו במתן אשראי או במתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתם בסעיפים 11א ו-25א לחוק האמור ואינו בעל רישיון לפי אותו חוק, ולמעט תאגיד בנקאי וכל גוף אחר המנוי בתוספת השלישית".

קטן יבוא: בפסקה (3), בפסקה (6א) המובאת בה, במקום "לעניין מי שעיסוקו במתן אשראי לפי חוק שירותים פיננסיים מוסדרים" יבוא "לעניין נותן שירותי אשראי או שירותי פיקדון ואשראי".

קטן יבוא: בפסקה (4), בפרט 5א המובא בה, בסופו יבוא "או שירותי פיקדון ואשראי".

קטן יבוא: (56) בתוספת – בפסקה (1), אחרי פסקת משנה (ב) יבוא: "(ג) לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – 800 אלף שקלים חדשים".

קטן יבוא: בפסקה (2), אחרי פסקת משנה (ב) יבוא: "(ג) לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – בהתאם לצבר האשראי שלו או לצבר הפיקדונות שלו כמפורט להלן: צבר אשראי או צבר פיקדונות (במיליוני שקלים חדשים) הון עצמי נדרש 25 עד 50 1 מעל 50 עד 1,000 1.5 מעל 1,000 3".

קטן יבוא: אני אסביר.

קטן יבוא: אנחנו קראנו כאן סדרה של הוראות, תחילתן בהוראות תיקונים לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ותיקון לחוק הייעוץ, חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ פנסיוני) שלמעשה מסמיך את הרגולטורים הפיננסיים לתת רישיונות לאגודות פיקדון ואשראי גם בהקשר של ייעוץ השקעות, גם בהקשר של ייעוץ פנסיוני, מתייחס לאותם סעיפים שהקראנו לייחוד עיסוק ומאפשר אותם.

קטן יבוא: יש תיקון לחוק הבנקאות (רישוי) בו אנחנו מאפשרים או מחריגים את אגודות האשראי למעשה מהוראת ייחוד הפעולות שקיימת בחוק הבנקאות (רישוי).

קטן יבוא: מוסיפים את אותן אגודות בסעיף 23 לגבי אפשרות של אותן אגודות אשראי לקבל את השירותים הפיננסיים.

קטן יבוא: תיקון נוסף בחוק מערכות תשלומים.

קטן יבוא: אנחנו למעשה כאן קובעים את האפשרות.

קטן יבוא: זאת אומרת, יש כאן למעשה בחוק מערכות תשלומים את הסמכות של הנגיד לקבוע גם את ההוראות לגבי הכללים, לחבר את אותם גופים או את אותן אגודות למערכות התשלומים וגם לאחר מכן את האפשרות או את ההחלטה להחליט האם אותה אגודה עומדת בכללים כאשר המנגנון שאנחנו מציעים כאן הוא שלגבי קביעת הכללים של החיבור למערכות תשלומים הנגיד יבצע אותה בהתייעצות עם המפקח על נותני שירותים פיננסיים ואחרי כן החלטה האם אותו גוף עומד באותם כללים תיעשה בהסכמת המפקח.

קטן יבוא: לאחר מכן הקראתי מספר הוראות כאשר העיקרית בהן מתייחסת להון העצמי הנדרש מאותן אגודות שהוא בהחלט הון עצמי נמוך יחסית למה שאנחנו מכירים.

קטן יבוא: שוב, במסגרת אותו קונספט לאפשר להן את הפעילות בהינתן סיכונים מופחתים שאותן אגודות מבצעות.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: יש עוד מישהו חוץ מקונפינו שרוצה להתייחס?

אלי כהן: לפני כן, אני רוצה לסכם את הדברים הבאים.

אלי כהן: אנחנו באופן עקרוני סיימנו את ההקראות.

אלי כהן: אנחנו נקיים דיון ביום שלישי הבא בשדרות ולמחרת, ביום רביעי, נעשה הצבעות.

אלי כהן: הדברים שנשארו פתוחים.

אלי כהן: הייתה הערה של חבר הכנסת פריג' ואמרנו שנרחיב לצורך העניין, ניתן סמכות למפקחת על רשות שוק ההון להרחיב באישור שר האוצר.

אלי כהן: זאת ההסתייגות שלו.

אלי כהן: אני מעדיף שתנסחו את זה ואם לא, אנחנו נאשר את ההסתייגות.

אלי כהן: הנושא השני הוא הנושא של האחד וחצי מיליארד שקלים.

אלי כהן: גם כאן אפשרות לגדול לשלושה מיליארד שקלים על פי בקשת המפקחת באישור שר האוצר.

אלי כהן: לגבי עמותות.

אלי כהן: ראיתי שרשום גם 25 מיליון שקלים.

אלי כהן: כלומר, זה נראה לי בסדר.

אלי כהן: את אמרת שאין עמותות אבל ראיתי שיש גם חמישים עובדים וגם 25 עובדים.

אלי כהן: תחשבו על זה.

אלי כהן: אם יש עוד מקום להגמיש – תגמישו.

אלי כהן: ורד, לגבי הסמכויות, העברה משר האוצר למפקחת.

אלי כהן: כאן אני רוצה, אם צריך, שתשבי עם יונתן או עם נדב שמש.

אלי כהן: הדברים שעברו גם בחוקים הקודמים – שיעברו.

אלי כהן: אנחנו לא צריכים סתם לעשות בירוקרטיה.

<ורד קירו זילברמן: זה גם זה וגם הוספת פיקוח של ועדת הכספים.

אלי כהן: בסדר.

אלי כהן: היכן שלא צריך בירוקרטיה, נקל.

אלי כהן: הדבר האחרון.

אלי כהן: יונתן, שב עם קונפינו.

אלי כהן: אם ההערה רלוונטית, נשקול אותה.

אלי כהן: תציג אותה אתה בפעם הבאה בפתח הדיון.

אלי כהן: נשקול אותה.

אלי כהן: שבו ותראו אם זה מתאים.

<רועי קונפינו: לגבי סעיף 113ה.

<רועי קונפינו: כתוב כאן בסעיף (1א) דרישות הוגנות לחיבור למערכת מהמבקשים להשתתף.

<רועי קונפינו: זה קשור גם למה שאמרתי בדיון הקודם.

<רועי קונפינו: מבחינתנו כחברה, אני לא יודע מה זה דרישה הוגנת.

אלי כהן: איך היית רוצה שזה יהיה כתוב?

<רועי קונפינו: אני לא יודע לנסח לך את זה אבל אני צריך שיהיה כתוב כאן מה הדרישה.

<רועי קונפינו: קודם כל, משהו שאני יכול לעמוד בו.

אלי כהן: אם יש לך הצעה, נשמח לשמוע.

<רועי קונפינו: אני יכול לנסח את הרציונל, אם אתה רוצה.

אלי כהן: לא, לא רציונל.

אלי כהן: זה חוק.

אלי כהן: אתה אומר שהמילה הוגנות היא לא מבטאת.

אלי כהן: אז אם יש לך ניסוח.

<רועי קונפינו: משהו בסגנון חובה יהיה על מערכות תשלומים.

אלי כהן: אני לא אומר לך מה לנסח.

אלי כהן: אתה אומר שיש בעיה.

אלי כהן: אני אומר לך שתציע ניסוח.

אלי כהן: אני מציע שתשלח אותו עם מחר מכיוון שבשבוע הבא אנחנו מאשרים את הסעיפים.

אלי כהן: שלח אותו עד מחר למנהלת הוועדה שתעביר את זה לייעוץ המשפטי ולנוגעים בדבר, לחברי הוועדה, שיראו את הניסוח וישקלו.

אלי כהן: אנחנו צריכים ניסוח כי זה לא דיון כללי.

<רועי קונפינו: בסדר גמור.

<רועי קונפינו: רק להסביר למה.

אלי כהן: אני חושב שהסברת לנו.

אלי כהן: אני חייב להגיד שאני מאוד מעריך את ההתמדה שלך ובשיחות עם החברים אני מבין שיש דברים.

אלי כהן: צריך לראות אם זה המקום או זה הסעיף.

אלי כהן: אמרתי לך שבעתיד גם יגיע חוק שהוא חוק שיותר ידבר בנושאים הטכנולוגיים ואני מניח ששם אולי יהיה יותר המקום.

אלי כהן: לכן בכל זאת, תשלח את ההצעה שלך.

אלי כהן: אנחנו כמובן נשקול אותה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: הישיבה נעולה.