ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 369, 2016-11-15 11:47

אלי אלאלוף: שלום לכולכם.

אלי אלאלוף: אני שמח לראות אתכם, אני יודע שחלק נמצא בוועדות שונות, אני בעצמי הייתי בשלוש ועדות אחרות, אבל יש לי את הפריבילגיה לקפוץ ממקום למקום.

אלי אלאלוף: אנחנו היום ה-15.11.2016, י"ד בחשוון תשע"ז, השעה 11:47.

אלי אלאלוף: אני שמח לפתוח את יום ההכשרה המקצועית בכנסת, שזה פעם ראשונה שמתקיים, יחד עם החברים, עאידה תומא סולימאן, חבר הכנסת יעקב מרגי ומנואל טרכטנברג.

אלי אלאלוף: פה איתנו נמצאים ד"ר עבדאללה אבו מערוף וחבר הכנסת ישראל אייכלר וודאי יצטרפו עוד בהמשך.

אלי אלאלוף: הנושא של הכשרה מקצועית, כפי שראינו בהכנה ביחד עם שאר החברים, נבע מהתערבות ולימוד הנושא הזה לאורך כמעט שנה.

אלי אלאלוף: אנחנו מודים שמבחינה פוליטית נכשלנו במאבק הראשון, אבל לא נפסיד במלחמה הזאת.

אלי אלאלוף: אנחנו רצינו, עם החברים האחרים, שכל הנושא של ההכשרה המקצועית ועוד תחומים אחרים יעברו למשרד החינוך, אמרנו שזה לא פחות חשוב מחינוך רגיל ששומעים כאילו יש במשרד החינוך.

אלי אלאלוף: ההכשרה המקצועית זה תחום אדיר, לצערי ב-20 השנים האחרונות הוא הלך והידרדר, הוא הידרדר בכמות, בתקציבים, בפרופורציה מול התקציב, באיבוד המטרות שלו והפך להיות משהו מאוד מאוד שולי במערכת.

אלי אלאלוף: שתי ועדות התייחסו, ואני אפילו יכול להגיד שלוש, אולי השלישית של טרכטנברג פחות בדגש, אבל ועדה ראשונה שהוקמה על ידי השר בן אליעזר ז"ל, הוא מינה את פרופ' צביקה אקשטיין, ב-2010 על הנושא של תעסוקה שההשלכה מזה להכשרה המקצועית.

אלי אלאלוף: בדוח של העוני, ואני שמח לציין שיושבת ראש ועדת המשנה שהתייחסה בצורה מאוד מקצועית, ניצה קסיר מבנק ישראל, שנמצאת פה איתנו, יש את הפרק שקשור גם לזה בדוח העוני ושאומץ רשמית על ידי הממשלה הנוכחית, בישיבות הראשונות שלה, ובחלקו מיושם לא לשביעות רצוני האישית, אבל זה תפקידי, לא להיות אף פעם מרוצה.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שהנושא של הכשרה מקצועית תמיד נראה, בצרפתית, אני אגיד היום, אשתי לא תדע שאמרתי בערבית המרוקאית שלי, זה הפרופוב, הקרוב העני של המשפחה.

אלי אלאלוף: למרות שאם הוא היה נעשה בממדים הנדרשים, במקצועיות הנדרשת ובהיקף הנדרש, יש לו השפעה אדירה על החברה הישראלית.

אלי אלאלוף: הדבר הראשון, תגידו שאני אובססיבי, אבל בא לי ככה להגיד, זה אחד המרכיבים המרכזיים להוצאה מעוני.

אלי אלאלוף: מי שיוצא עם הכשרה מקצועית, ובתנאי שההכשרה המקצועית הזו היא לא סוף פסוק בהכשרת הילד או המבוגר, הכשרה מקצועית לשני התחומים, לשתי שכבות האוכלוסייה, גם הצעירים וגם המבוגרים, היא בעצם התחלה של המשך הכשרת האנשים במקצועות שבחרו אולי, זה נטייה אישית.

אלי אלאלוף: יש אנשים שמראש יודעים בגיל צעיר מה הם רוצים לעשות בחיים, כשיהיו גדולים.

אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית זה לא רק כדי שיעבדו במפעל זה או אחר, רוב היזמות העסקית הקטנה והבינונית באה מאנשים עם הכשרה מקצועית, שיצאו ממקצועות שקל יותר להקים מפעל, קל יותר להקים עסק אישי פרטי.

אלי אלאלוף: אנחנו יודעים כמה זה משפיע על הכלכלה.

אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שמי שלומד במקצועות האלה, יש לו בדרך כלל גם רמת הכנסה טובה יותר מאשר מי שלומד לימודים אקדמיים במקצועות שאני לא רוצה להגיד לכם, אבל תנחשו.

אלי אלאלוף: יש הרבה מאוד שמתחילים אחרי הכשרה מקצועית ברמת שכר יותר גבוהה משכר המינימום.

אלי אלאלוף: אתם מכירים גם מקצועות שאחרי סטאז' מתחילים בשכר מתחת ל - - - הכשרה מקצועית זה גם חיזוק, אני אוהב את המילה אזורי ולא פריפריאלי.

אלי אלאלוף: המושג פריפריאלי, שכאילו אנחנו, ואני תושב הפריפריה גאה ושמח - - - הפריפריה, היום האזורים הפריפריאליים לתל אביב, ואפילו לא לירושלים, מחזקת את תל אביב.

אלי אלאלוף: תדעו שהיום תכשירו את הילד שלכם טוב הוא ימצא את עצמו בתל אביב, בכל המקצועות, בכל התחומים, זה הרבה יותר אטרקטיבי.

אלי אלאלוף: אנשים באים מתל אביב גונבים את רמת ההכנסה של האזור, כי הם באים ברכבת שיש לה שני כיוונים, לא לשכוח, באים בבוקר, שום דבר, בקושי סנדוויץ' הם קונים באזור.

אלי אלאלוף: זאת אומרת שהיום הפריפריה, שיהיה ברור, אמר לי את זה ז'ק אמיר ז"ל, כשהיה ראש עיריית דימונה, הוא אמר, ב-72', 'אתה יודע מה?

אלי אלאלוף: יש לי 600 סטודנטים בדימונה', אמרתי לו 'מסכן, אתה מחליש את העיר שלך'.

אלי אלאלוף: זה נכון, מה-600 רובם לא חזרו לגור ולחיות ולפתח את דימונה.

אלי אלאלוף: זאת אומרת היום, כל עוד שלא מקשרים את כל המערכות ביחד, הפיתוח של עסקים באזורים השונים, את ההכשרה המקצועית שתביא גם עובדים לתעשייה, אבל לא רק, שלא תעשה אותם שבויים של המפעלים האלה, כי אסור לשלוח לילד, זה פריקלאס לכל חייו בדרום, מפני שאל"ף, ינשום דברים לא נעימים, אבל בסוף מהר מאוד ימצא את עצמו כאילו בסוף הדרך ואז כשיצא מפריקלאס אין לו שום הכשרה עם המפעלים, ואני מדבר על הדרום.

אלי אלאלוף: יש בצפון, עבדאללה, אני לא יודע אם אתה מודע לזה, 84 מפעלים שעוסקים בתחום הרפואי.

אלי אלאלוף: אמרה לי בדיון הקודם נציגת ההכשרה המקצועית, 'זה לא אנחנו, זה משרד הבריאות', היא לא הבינה כלום.

אלי אלאלוף: מה, זה רק אחות ורק מי שעושה זריקה עוסק בתחום הרפואי?

אלי אלאלוף: לא, פיתוח של תרופות ופיתוח של מכשירים, ויש שם פיתוחים מדהימים שהם נקנים בריצה בחוץ לארץ.

אלי אלאלוף: זאת אומרת ההכשרה המקצועית חייבת, ואני אומר שאנחנו כולנו, חברי הכנסת, לא נשכח את התפקיד שלנו לפקח על הממשלה, לא רק לחוקק חוקים, עלינו לדרוש שההכשרה המקצועית, גם אם היא מתחילה עבור ילדים שמתקשים או שלא מעוניינים בלימודי ליבה, ככה אומרים?

ישראל אייכלר: מדעי הרוח.

אלי אלאלוף: אז זכותם ללמוד מה שבא להם, בתנאים טובים מאוד, במעבדות הולמות ובסדנאות הולמות ועם כוח אדם שיודע ללמד.

אלי אלאלוף: לצערנו היום פחות ופחות מכשירים עובדי הוראה לתחומי המקצועות הטכנולוגיים-טכניים.

אלי אלאלוף: לכן הגענו למצב האבסורדי, שאמרתי לפני כמה דקות ככה בשקט לידידי ישראל, ואני אגיד ברשותך גם בפומבי, המדינה השתחררה מאחריותה בנושא של הכשרה.

אלי אלאלוף: בשנתיים הקרובות, ויש פה נציג האוצר, ואני אשמח שהוא יתקן אותי, לצערי לא, כי הבאנו, בזכות הממ"מ, נתונים מדויקים, יש פחות, גרושים אמנם, אבל פחות תקציב להכשרה מקצועית מאשר בשנה האחרונה.

אלי אלאלוף: זה ירד ממיליארד ו-400 למיליארד ו-300 ומשהו.

אלי אלאלוף: זה אומר שההכשרה המקצועית היא לא במרכז העניינים של המדינה, למרות שבראש הוועדה של דאגה לפריון העבודה במדינה, בראשות מנכ"ל משרד האוצר, ידידי שי באב"ד, הוא אמר לי 'אני אשפר, כי זה טוב לפריון', לא שיפרו.

אלי אלאלוף: המערכת היום היא לא עומדת בתנאים שאנחנו נרצה, כולנו, גם אתם, אני בטוח שכולנו רוצים.

אלי אלאלוף: שתבינו, היום, מערכות להכשרה מקצועית, ממשלתיות, ואני לא שתיתי חוץ מסודה היום, זה חמש מסגרות לעומת 426 מסגרות פרטיות.

אלי אלאלוף: נכון?

אלי אלאלוף: עשיתי שיעורי בית בסדר?

אלי אלאלוף: זה בזכותם.

אלי אלאלוף: אתם יודעים מה זה 426?

אלי אלאלוף: עם כל הכבוד, אומרים לנו בפיקוח ואז מוכרים קורסים.

אלי אלאלוף: אני לא אלך רחוק, אני אלך לבן שלי.

אלי אלאלוף: הבן שלי החליט ללמוד משהו שנמצא רק בתל אביב.

אלי אלאלוף: אנשי הפריפריה, זה לא חשוב שעולה להם נסיעות כאלה ואחרות, אין להם איפה לישון, אז זה מסגרות של 'תקפוץ', תקפוץ אליי, בעלות דו שנתית, 52,000 שקל.

אלי אלאלוף: אז לשמחתי אלוהים נתן לי לטפל בבן שלי, אבל תתארו לכם, רק ההרשמה ביום ההרשמה הוא צריך להביא 18 צ'קים, לא היו לי בבית צ'קים, מי משתמש בצ'קים?

אלי אלאלוף: אז הלכתי לבנק כדי להשלים את ה-11 צ'קים שהיו חסרים.

אלי אלאלוף: זאת אומרת שהכשרה מקצועית היום, ואני לא מקנא בעובדים של ההכשרה, באמת הם עושים ויש שיפור, אבל בגדול המספרים הם לא מרשימים.

אלי אלאלוף: הם לא עונים לדרישות, לציפייה שהמדינה רוצה מההכשרה, לכן אין ברירה אלא לעשות דיון, גם אם הוא קשה, חברים, זה רק מתוך אהבה ורצון לשפר.

אלי אלאלוף: אין לי ביקורת אישית לאף אחד כאן, אני בטוח שחבריי יעשו כך.

אלי אלאלוף: אני אגמור בנימה אחת שנראית לי מאוד מרכזית, אנחנו רוצים שילוב של אוכלוסיות.

אלי אלאלוף: חברים, המספרים, למרות שהשתפרו, נשים ערביות יצאו יותר לעבודה ולהכשרה מקצועית יחסית לשאר המגזרים, למרות שאני לא אוהב את שיטת המדידה המגזרית הזאת.

אלי אלאלוף: בדוח העוני, לשמחתי, לא עשית את זה.

אלי אלאלוף: אבל אם אתם רוצים, זו מהפכה חברתית שיוחלט עליה בתוך המגזרים עצמם, אני לא מכתיב, אם רוצים ללמוד שילמדו, אם רוצים ללכת לשירות הצבאי שיילכו, אם לא רוצים שלא יילכו, והם אזרחים והם בנינו כולם.

אלי אלאלוף: אבל גם זה שיש פה נטייה חברתית פנימית ומהפכה חברתית אמיתית, אין כלים לזה.

אלי אלאלוף: אין כלים לזה.

אלי אלאלוף: ברשותכם, לקראת היום הזה, אני חייב לציין את מעורבותו האישית של פרס ישראל, אדם מדהים בשם סטף ורטהיימר, שיהיה איתנו, למרות גילו, בכנס בשעה שתיים, ביקשנו להכין את עצמנו בשני דברים, אל"ף, בהצעת חוק על הנושא, שהשר ביקש לדחות את הדיון בוועדת שרים לפני יומיים לעוד שלושה חודשים, והסכמתי, והצעה שנייה, שבאמת חשובה לנו זה להקים מועצה שתעזור במערכת לטפל בצורה משולבת.

אלי אלאלוף: אתם יודעים שהכשרה מקצועית היום, צה"ל מתעסק בזה, משרד הקליטה מתעסק בזה, משרד החינוך מתעסק בצורה מסוימת, גופים פרטיים מתעסקים בזה ואין מערכת אחת שמרכזת את הנתונים, מעבדת, מנחה וכו'.

אלי אלאלוף: אנחנו נמצאים במצב שדורש באמת היערכות, לא אוהב את המילה מהפכנית, היערכות לאומית בנושא הזה.

אלי אלאלוף: ברשותכם ניתן את רשות הדיבור לנציגת הממ"מ, שהכינה את הדוח שעומד לרשותכם.

אלי אלאלוף: אם היא תרצה, היא תעשה גם ביקורת על מה שקיבלה או לא קיבלה, אבל בכל מקרה מה שהיא עשתה זה עבודה אדירה שקיבלנו אותה רק ביום ראשון בערב, לא באשמתה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<אוריאנה אלמסי: שלום רב.

<אוריאנה אלמסי: שמי אוריאנה אלמסי, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<אוריאנה אלמסי: המסמך שכתבנו עוסק בהכשרות המקצועיות שמעניקה המדינה לדורשי עבודה מבוגרים בלבד.

<אוריאנה אלמסי: בשנת 2015 מספר הבלתי מועסקים במדינה הם כ-202,000 איש, מספר המשרות הפנויות במשק באותה שנה עמד על 985,000 - - -

אלי אלאלוף: תחזרי על המספר.

אלי אלאלוף: שימו לב איזה מדינה מדהימה אנחנו, יש לנו 900,000 משרות פנויות שדורשות עובדים, מתחננים לעובדים.

אלי אלאלוף: אתמול סיפרתי את זה למשלחה מהפרלמנט הצרפתי, 'תגיד עוד פעם', הוא אמר.

אלי אלאלוף: לכן אני חוזר על זה.

<אוריאנה אלמסי: ומספר דורשי העבודה הממוצע בשנת 2015 שנרשם בשירות התעסוקה עמד על כ-197,000.

<אוריאנה אלמסי: אני אציין שבין השנים 2013 ל-2015 חלה ירידה במספר הבלתי מועסקים, אבל עלייה במספר המשרות הפנויות.

<אוריאנה אלמסי: בשנת 2015 מספר המשרות הפנויות הגדול ביותר הן בענפים הבאים, ענף הנדל"ן, שירותים מקצועיים מדעיים וטכניים, זה ענף אחד ביחד, שירותי אירוח ואוכל, מסחר סיטונאי וקמעונאי ותיקון כלי רכב ובענף הבינוי.

<אוריאנה אלמסי: התפלגות דורשי העבודה באותה שנה לפי הענפים מעלה כי לרבע מהם אין ענף מוגדר וכחמישית מדורשי העבודה הם עובדים לא מקצועיים.

<אוריאנה אלמסי: האתגר של מערך ההכשרה הוא לסייע לדורשי העבודה להשתלב בשוק העבודה ולהתאים את כוח העבודה לצרכי המשק וזאת על ידי גיבוש מערך של הכשרות מקצועיות מתאים.

<אוריאנה אלמסי: האגף להכשרה מקצועית שהחל מיולי 2016 הועבר למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, הוא האמון על תחום ההכשרות המקצועיות של דורשי העבודה ובו פועלת יחידה לתכניות לימודים שמגבשת את תכניות הלימודים ומעדכנת אותם בהתאם לצרכי המשק.

<אוריאנה אלמסי: האגף מעניק שני סוגי הכשרות מקצועיות לדורשי עבודה מבוגרים.

<אוריאנה אלמסי: יש תכניות מתוקצבות, שהן נעשות במרכזי הכשרה ממשלתיים ופרטיים במימון מלא של המדינה, והכשרות לא מתוקצבות, שבמסגרת זאת יש את תכנית שוברים המעניקה מימון חלקי של עלות הקורס ועליה אני אפרט בהמשך.

<אוריאנה אלמסי: חניך שמשתתף בהכשרה מקצועית זכאי לדמי אבטלה מלאים ומי שלומד במקצוע שאינו נדרש, המקצועות הנדרשים מוגדרים על ידי האגף, מנכים לו 30% מדמי האבטלה במהלך ההכשרה.

<אוריאנה אלמסי: כיום יש, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, כחמישה מרכזי הכשרה ממשלתיים וכ-420 מרכזים פרטיים.

<אוריאנה אלמסי: הם פרוסים ברחבי הארץ.

<אוריאנה אלמסי: אציין שבסוף 2015 פורסם מכרז לאספקת שירותי תפעול והוראה במרכזי ההכשרה הממשלתיים, נכון להיום עדיין לא נבחר זוכה במכרז.

<שולי אייל: נבחרו אתמול.

<אוריאנה אלמסי: מי אדוני?

<שולי אייל: מנהל האגף להכשרה מקצועית.

אלי אלאלוף: אתה תיתן את זה בצורה מסודרת, ברשותך, כדי שהפרוטוקול יקלוט.

אלי אלאלוף: את השם והתפקיד.

<שולי אייל: שולי אייל, מנהל האגף להכשרה מקצועית.

<שולי אייל: החל מאתמול יש לנו זוכים בהכשרה המקצועית בכל רחבי הארץ.

<שולי אייל: זה מכרז שאכן ארך המון המון זמן, אבל לשמחתי אנחנו מאחוריו.

אלי אלאלוף: מברכים אותך.

<אוריאנה אלמסי: בכל המרכזים הממשלתיים והלא ממשלתיים למדו בשנים 2013 עד 2015 כ-10,700 איש, מתוכם כ-3,500 רק במרכזים הממשלתיים.

<אוריאנה אלמסי: בין השנים הללו חלה עלייה במספר הלומדים בכ-42%.

<אוריאנה אלמסי: שיעור הגברים מבין הלומדים בשנים 2014-15 עמד על כ-58% ושיעור הערבים ירד מ-2013 ל-2015 מ-23% ל-16.5%.

<אוריאנה אלמסי: אין בידינו מידע על מספר דורשי העבודה שהופנו למרכזי ההכשרה, אך יש בידינו - - -

אלי אלאלוף: לא קיבלנו את הנתונים דרך - - -

<אוריאנה אלמסי: דרך האגף להכשרה וגם משירות התעסוקה.

אלי אלאלוף: לא, משירות התעסוקה?

<אוריאנה אלמסי: דורשי עבודה זה שירות התעסוקה, הנתונים של פילוח דורשי העבודה נעשה, באתר שלהם זה די מפורט, ועשינו חיתוכים של דורשי העבודה.

אלי אלאלוף: יש פה נציג של שירות התעסוקה?

אלי אלאלוף: כרגיל.

אלי אלאלוף: אתם רואים כמה זה - - -

<קריאה: שם הבעיה.

<אוריאנה אלמסי: אין בידינו מידע על מספר דורשי העבודה שהופנו למרכזי ההכשרה, בידינו נתונים כי בשנים 2014-2015 - - -

אלי אלאלוף: אני מבקש לטלפן למנכ"ל, להביא אותו מיד.

<אוריאנה אלמסי: כי בשנים האלה הופנו כ-8,000 איש בשנה.

<אוריאנה אלמסי: נניח שב-2013 גם הופנו כ-8,000 איש, אז יוצא שמ-2013 עד 2015 הופנו כ-24,000 איש, אך מספר הלומדים, כמו שאמרתי, במרכזי ההכשרה בשנים האלה עמד על 10,700, זה כמחצית ממספר דורשי העבודה.

<אוריאנה אלמסי: במרכזים הממשלתיים לומדים כ-3,600 איש.

<אוריאנה אלמסי: אין בידינו מידע על התפלגות הלומדים במרכזים הפרטיים, במרכזים האלה התקיימו בשנים האלה כ-230 קורסים.

<אוריאנה אלמסי: הענפים בהם מספר הלומדים במרכזים הגבוה ביותר הם מטפלות, חשמל ואלקטרוניקה ומתכת ומכונות.

<אוריאנה אלמסי: חלה ירידה משמעותית במספר הלומדים בתחום המינהל והרכב, אבל חלה עלייה משמעותית בתחום המטפלות ובתחום מתכת ומכונות.

<אוריאנה אלמסי: אין בשנת 2015 קורסים וגם אין לומדים בבניין ובענף המחשבים.

<קריאה: מה עם פלסטיקה?

<אוריאנה אלמסי: זה מה שאני קיבלתי.

<קריאה: מחשבים ומה?

<אוריאנה אלמסי: מחשבים וגם בענף הבניין.

<שולי אייל: עשינו עם כתר הרבה דברים יפים.

ישראל אייכלר: מחשבים לא לומדים?

אלי אלאלוף: לומדים בהרבה מסגרות פרטיות, מאוד יקרות.

<אוריאנה אלמסי: מה שציינתי עכשיו זה לשנת 2015.

<קריאה: התחיל קורס חדש.

<אוריאנה אלמסי: חדש זה 2016 כנראה.

<אוריאנה אלמסי: מהנתונים הקיימים לא ניתן לדעת האם היקף הקורסים ותמהיל המקצועות הקיים מעיד על הביקוש לקורסים במקצועות האלה, הן בקרב הלומדים והן בקרב המעסיקים.

<אוריאנה אלמסי: התכנית שוברים, התכנית השנייה הלא מתוקצבת של האגף להכשרה.

<אוריאנה אלמסי: על פי התכנית הזו דורש העבודה מאתר קורס שהוכר לתכנית זו, או מופנה אליה על ידי אחד מהגורמים שרשאי לעשות כן.

<אוריאנה אלמסי: דורש העבודה משלם את העלות של הקורס למוסד ואחר כך מקבל החזר חלקי מהמדינה בגובה של בין 75% ל-85% מעלות הקורס, התשלומים נעשים בשלושה שלבים.

<אוריאנה אלמסי: חניך שהשתלב בעבודה בתחום אותו נלמד זכאי למענק השמה אם הוא הגיש בקשה תוך 13 חודשים מסיום הקורס.

<אוריאנה אלמסי: במסגרת ההחלטה לשיפור מערך ההכשרות החליטה הממשלה להרחיב את תכנית שוברים וניתן לראות כי בשנים 2013 עד 2015 ניתנו כ-6,500 שוברים על ידי האגף להכשרה מקצועית כאשר מחציתם הופנו על ידי שירות התעסוקה.

<אוריאנה אלמסי: בשנת 2015 - - -

אלי אלאלוף: אני רק רוצה להוסיף נתון.

אלי אלאלוף: באותה שנה משרד הקליטה, שאמור לקלוט 24,000 עולים חדשים חילק 7,000 שוברים.

אלי אלאלוף: רק שתבינו את הפרופורציות של ההוצאה.

אלי אלאלוף: תבדקו את זה, זה פשוט מזעזע.

אלי אלאלוף: לא חס וחלילה צריך להוריד למישהו, אבל מי שאמור לטפל, גם אם זה רטרואקטיבית על כמה שנים, שש-שבע שנים אחורה, מקבל עומת המדינה כולה.

<אוריאנה אלמסי: בשנת 2015 חולקו כמעט פי שלושה שוברים משנת 2013.

<אוריאנה אלמסי: במסגרת מדיניות הממשלה לקדם אוכלוסיות ייחודיות, כגון הערבים, חרדים, הורים יחידים וקבוצות נוספות, האגף מקצה לכל קבוצה כזו שוברים.

<אוריאנה אלמסי: בשנים אלה חולקו 64% שוברים לנשים, 29% מהשוברים לנשים ערביות, 24% למגזר הכללי, זה דורשי עבודה כלליים, רגילים, נקרא לזה, אני לא יודעת איך לקרוא לזה, ולגברים ערבים 19%, לחרדים 8% ולנשים חרדיות 8%.

<אוריאנה אלמסי: הענפים בהם הוקצה מספר השוברים הגבוה ביותר היה, בתחום המינהל כרבע אחוז מהשוברים, 15% בטיפוח החן, 12% במטפלות וגם ברכב ותחבורה 12%.

<אוריאנה אלמסי: התפלגות לפי מחוזות של חלוקת השוברים היא, 42% מהשוברים חולקו למחוז חיפה והצפון, 21% לירושלים, 20% לדרום ובאר שבע ותל אביב והמרכז 17%.

<אוריאנה אלמסי: שוב, מהנתונים האלה לא ניתן ללמוד אם ההתפלגות של חלוקת השוברים לקבוצות אוכלוסייה ולענפים משקפת את הביקוש הקיים בקבוצות האוכלוסייה ובמחוזות השונים ומה הן הסיבות להתפלגות הזו של חלוקת השוברים.

<אוריאנה אלמסי: חשוב לציין שמעוטי הכנסה ויכולת עשויים להתקשות בלהשתתף בתכנית שוברים הואיל והם צריכים לשאת בעלות הקורס מלכתחילה ולאחר מכן מקבלים החזר חלקי, וגם הם צריכים לאתר את הקורס ולמלא טפסים, דבר שאם הם מתקשים בכך אז קשה להם בכך.

<אוריאנה אלמסי: באשר להשמת הבוגרים של ההכשרות המקצועיות בשוק העבודה, בידי האגף להכשרה מקצועית ובידי שירות התעסוקה אין נתונים עדכניים על השמתם של הבוגרים בשוק העבודה בכלל.

<אוריאנה אלמסי: נזכיר - - -

<שולי אייל: יש משבוע שעבר, אני אוכל לציין אותם.

<אוריאנה אלמסי: אז חבל שלא קיבלתי.

<שולי אייל: לא ידעתי שיש מחקר.

<אוריאנה אלמסי: אני כל הזמן בקשר עם מורן.

עבדאללה אבו מערוף: הכול ברגע האחרון?

<שולי אייל: בני פפרמן סיים עכשיו דוח.

<אוריאנה אלמסי: לאיזה שנה?

<שולי אייל: בוגרי 2014, אנחנו בודקים אותם שנתיים מסיום ההכשרה, מי מתוכם עדיין עובד במקצוע, מי לא עובד במקצוע.

<שולי אייל: אני חושב שזה זמן נכון לבדוק, שנתיים.

<שולי אייל: אני אעביר נתונים אם אתה רוצה.

אלי אלאלוף: כן, ברגע שיגיע התור שלך, בשמחה.

<שולי אייל: לחצנו חזק שהסקר יהיה מוכן לקראת היום הזה.

אלי אלאלוף: רק שתבינו, אני חייב להגיד, לא היינו סימפטיים עם הממ"מ, לחצנו אותם ולחצנו אותם, תביאו, ואתם לא העברתם.

אלי אלאלוף: זה כואב.

<שולי אייל: אם הייתי מציג נתונים - - -

אלי אלאלוף: לא, זה לא רק הנתון שלשמחתך, לשמחתנו, הגיע יומיים לפני הדיון.

אלי אלאלוף: חברים, חלק מהשליטה במערכת זה לדעת מה קורה במערכת, זה חצי מהפתרון, הייתי אומר.

אלי אלאלוף: אם לא יודעים, זה סימן לא טוב, זה סימן שעושים על הבאב-אללה, כמו שהיו אומרים בז'רגון - - - אז אני מציע, וזה יהיה חלק מההמלצה שלנו - - -

<שולי אייל: ראשית, כל נתון שהתבקשנו למסור נתנו.

<שולי אייל: אני מעדיף - - -

אלי אלאלוף: לא, אני לא רוצה להתווכח, זו רמה שלא מתאימה לנו.

<שולי אייל: אני מעדיף שנתונים של השתלבות בוגרים שלנו בתעסוקה לא ייעשה על ידי, ייעשה על ידי גוף אובייקטיבי שיבחן אותי, נכון?

אלי אלאלוף: זה יהיה בהצעת החוק.

<שולי אייל: זה יהיה בהצעת החוק.

<שולי אייל: יפה.

<שולי אייל: הגוף המחקרי של משרד הכלכלה הוא זה שמבצע את הסקרים האלה.

<שולי אייל: הסקר האחרון היה על בוגרי 2011, מה קורה איתם ב-2014, ואני לחצתי אותו לסיים את הסקר לקראת היום, כדי שזה יהיה מוכן פה, היום של ההכשרה, מתוך 3,000 מדגמים הוא סיים 1,422 לדגום ואמר 'לפחות קח את הנתונים לוועדה עכשיו ובעוד שבוע-שבועיים אוציא את התוצאות בכלל'.

<שולי אייל: אבל 1,422 מדגמים זה מספיק רחב, אני חושב שגם בבחירות 503 זה מספיק, אז פה אני אציג את הנתונים של 1,422.

אלי אלאלוף: אוקיי, תודה.

אלי אלאלוף: תסיימי, בבקשה.

<אוריאנה אלמסי: נזכיר כי לבוגרים שעובדים במקצוע שלמדו מוענק מענק השמה.

<אוריאנה אלמסי: אם מוענק מענק השמה לבוגר שעובד במקצוע נלמד לכאורה צריך לראות למי ניתן כסף ואז ככה לדעת כמה עובדים במקצוע שלמדו.

<אוריאנה אלמסי: אבל לא קיבלנו את הנתון הזה וגם לא ברור האם הבוגרים מודעים בכלל שהם זכאים למענק ההשמה ואם הם מממשים את הזכות הזו.

<קריאה: לא מודעים, אחר כך יש עודפים בתקציב.

<אוריאנה אלמסי: בהמשך לדברים שלך, מינהל מחקר וכלכלה אכן ערך סקר טלפוני בקרב בוגרי שנת 2011, ממנו עלה כי כ-57% מכלל הבוגרים בסקר השיבו כי הקורס אכן סייע להם במציאת העבודה.

<אוריאנה אלמסי: הענף שבו שיעור הבוגרים מ-2011 המועסקים במקצוע שאליו הוכשרו היה חשמלאי מוסמך, כ-70%, ומטפלות.

<אוריאנה אלמסי: בדוח של ה-OECD משנת 2014 המתבסס על סקר שערך מינהל מחקר בשנת 2012 על תכנית שוברים משנת 2010 עולה כי 74% מהלומדים נכנסו למעגל התעסוקה, 47% מה-74% האלה הועסקו במקצוע שבו הוכשרו.

<אוריאנה אלמסי: חייב לציין שהארגון העיר בדוח כי יש להתייחס לנתוני הסקר בזהירות מרבית כיוון שמדובר בסקר מעקב שנערך בקרב קבוצה לא מייצגת של משתתפי הקורס.

<אוריאנה אלמסי: בנושא התקציב.

<אוריאנה אלמסי: פנינו לאגף ההכשרה בבקשה לקבל את סך התקציב שמקצה המדינה לתחום ההכשרות המקצועיות.

<אוריאנה אלמסי: כמו שאמר היושב ראש, נושא ההכשרה מתפזר בכמה משרדים.

<אוריאנה אלמסי: האגף מסר כי אין בידיו מידע זה, כמו כן לא נמסר מידע על תקציב האגף עצמו.

<אוריאנה אלמסי: לציין שנשלח לי מייל ב-11:25 עם תיאור של חלק מהתקציב.

<אוריאנה אלמסי: לפי נתוני ה-OECD ההוצאה הממשלתית על ההכשרה המקצועית בישראל בשנת 2014 עמדה על 0.06% מהתמ"ג וישראל דורגה מקום 17 מתוך 25 מדינות ששיעור ההוצאה הממוצע בהן להכשרה מקצועית עמד על 0.15%.

<אוריאנה אלמסי: באשר לתקציב האגף, בשנת 2016 התקציב המקורי עמד על 873 מיליון ₪ ובהצעת התקציב לשנת 2017-18 נכתב כי יש לפעול להרחבת מערך ההכשרה המקצועית בישראל.

<אוריאנה אלמסי: עם זאת הצעת התקציב לשנים אלו מעלה כי סך התקציב המקורי לאגף הינו נמוך יותר מהתקציב המקורי לשנת 2016, הוא עומד על 837 - - -

<שולי אייל: מערבבים פה תלמידי תיכון עם מבוגרים.

<אוריאנה אלמסי: אמרתי תקציב האגף להכשרה - - -

<שולי אייל: תקציב האגף, זה לא תקציב לקיום האגף, זה להכשרות.

<שולי אייל: 500 מיליון שקל מתוך התקציב הזה זה בערך התיכונים שלי, זה לא נתון רלוונטי ממש.

<אוריאנה אלמסי: אני אציין שניסינו לפלח מתוך הסעיפים של התקציב כמה הולך לזה, כמה הולך לזה.

<שולי אייל: הייתי שמח אם היית מנסה להיפגש איתי.

<שולי אייל: לא ניסית להיפגש איתי, לא פנית אליי, אני חושב שאם את עושה מחקר על האגף שלי כדאי שתיפגשי איתי.

<אוריאנה אלמסי: אבל אני כל הזמן בקשר עם מורן רייכמן, הוא אצלכם?

<שולי אייל: כן.

<אוריאנה אלמסי: ממנו קיבלתי הרבה נתונים, זה מאצלכם?

<שולי אייל: כן, אבל תשבי עם מנהל האגף.

<שולי אייל: את רוצה להציג מחקר על האגף, תשבי איתי.

אלי אלאלוף: יש לי הצעה מאוד קונקרטית.

אלי אלאלוף: תקבל את הדוח ואנחנו נשמח לקבל תיקונים שלך.

אלי אלאלוף: אבל אני שוב חוזר, האחריות על האגף, למרות שזה לא מפיך זו אחריות שלך.

<אוריאנה אלמסי: עוד הערה, מורן אמר לי, לפני שהוא העביר לי את הנתונים, שזה עבר אישור של גורמים בכירים.

<אוריאנה אלמסי: אז אני לא יודעת מה הנתונים שקיבלתי, על זה מתבסס המחקר.

<שולי אייל: אוקיי.

<אוריאנה אלמסי: נציין כי ב-2010 הוקמה ועדה לבחינת מדיניות התעסוקה בישראל בראשות משנה לנגיד בנק ישראל דאז, פרופ' אקשטיין, שהצביע על מספר ליקויים במערך ההכשרה.

<אוריאנה אלמסי: אבל אני מדגישה, זו ועדה מ-2010, ובהם היעדר מיון והתאמה של הקורסים לצרכי השוק ולמאפייני דורשי העבודה.

<אוריאנה אלמסי: הם גם קראו לחיזוק הקשר בין מערך ההכשרה לבין המעסיקים.

<אוריאנה אלמסי: נציין כי הסכם עם התאחדות התעשיינים להפעלת מערך ההכשרה על ידם טרם נחתם, בגלל מחלוקות על ההסכם.

אלי אלאלוף: למרות שהוא מופעל.

<שולי אייל: הוא לא מופעל.

אלי אלאלוף: זה לא החלק שמופעל באמצעות מעגלים?

<אוריאנה אלמסי: לא, מעגלים זה לא דורשי עבודה.

<שולי אייל: זה בזבוז כסף אחר, בדיוק יצא דוח מבקר המדינה על זה.

<אוריאנה אלמסי: מעגלים זה רק שדרוג והסבה מקצועית.

<אוריאנה אלמסי: הבנתי שזה לא דורשי עבודה.

<קריאה: אכן, זה רק הסבה מקצועית ולצורך דמי קיום.

אלי אלאלוף: אם זה לא מבלבל אותנו, אז אני לא יודע מה התכנון שמבלבל.

<אוריאנה אלמסי: אסיים.

<אוריאנה אלמסי: לסיכום, מהנתונים הקיימים לא ניתן ללמוד על יעילות מערך ההכשרה והתאמת תמהיל הקורסים המוצעים לצרכי המשק ותרומתם להשתלבות דורשי העבודה בשוק העבודה לאורך הזמן ובשכר הוגן.

אלי אלאלוף: תודה, אוריאנה.

אלי אלאלוף: באמת, אני חייב להגיד, למרות המגבלות, למרות הרצון להשלים עד יום ראשון בלילה, שכמעט הוצאנו את זה מהידיים שלך, למרות שמבחינה אישית היא הייתה רוצה עוד להשלים ולהשלים, הבוקר הגיעו עוד נתונים והזהירו אותי לא לפרסם אותם, אז אני לא אפרסם, אני אעמוד בהתחייבות שלנו, אבל הם גם מראים ניצול לא מלא, חלקי מאוד.

אלי אלאלוף: אורי, אני ביקשתי שתחזור כדי שתשמע את הנתונים התקציביים, שאין בתקציב של 2017-18 שום תוספת משמעותית לאגף להכשרה מקצועית.

<אורי שיינין: יש.

עבדאללה אבו מערוף: אפילו זה פחות.

אלי אלאלוף: ודאי.

אלי אלאלוף: תגידו לי אם זה - - - אורי, אני שאלתי את אורי.

אלי אלאלוף: אורי, נציג האוצר.

<אורי שיינין: אני לא אתייחס פה לכל הנתונים, כי לקחתם לאוריאנה את העבודה לפני שהיא סיימה, כמו שאמרת, אבל צריך קצת לדייק חלק מהדברים, אבל כן לגבי התקציב, זה משהו שאני יכול לענות בצורה די ברורה, אני יכול לשלוח את הנתונים המפורטים לוועדה.

<אורי שיינין: התקציב של ההכשרות המקצועיות פרופר, אני לא מדבר עכשיו על מרכזי ההכשרה, לא מדבר על כל המסביב, הכשרות מקצועיות, שזה שוברים, כיתה במפעל, הכשרות ממומנות, הכשרות במרכזי הכשרה ממשלתיים, הלחם והחמאה של שולי - - -

<אוריאנה אלמסי: כולל בני נוער?

<אורי שיינין: לא כולל בני נוער, אני מדבר על מבוגרים, באמת ההארד קור, לא עכשיו בואו נצבע כדי שנרגיש טוב עם עצמנו, אנחנו היינו במגמת ירידה, אני אומר את האמת, בעשור הקודם היינו במגמת ירידה, איך שלא תציג את זה היינו במגמת ירידה.

<אורי שיינין: בתקציב של 15'-16' היה שינוי כיוון, גם גידול דרמטי, גדלנו מאזור של 50 מיליון בסדרי גודל של 105, 110 מיליון, בתקציב הקרוב אנחנו הולכים לעמוד על 129-134 מיליון, יש 5 מיליון שקל שעדיין - - -

אלי אלאלוף: זה נקרא שינוי דרמטי?

<אורי שיינין: פי שניים וחצי תוך שנתיים, בעיניי כן.

אלי אלאלוף: ומול הנזקקים להכשרה מקצועית?

<אורי שיינין: אני יכול גם להתייחס לזה, אני חושב - - -

אלי אלאלוף: אבל זה אומר לך שזה נותן תשובה הולמת לכל הנזקקים?

אלי אלאלוף: למחפשים את ההכשרה המקצועית הנדרשת?

אלי אלאלוף: לקורס שהבן שלי נרשם התקבלו 22 איש מתוך 250 מועמדים, אתה חשבת על משהו בכיוון הזה?

אלי אלאלוף: אז הוא גאון כנראה, התקבל.

אלי אלאלוף: אחרים היו מוכנים לשלם 52,000 שקל.

אלי אלאלוף: זה נראה שזה מתאים לצרכים?

אלי אלאלוף: זה מה שישנה את הנושא של המצב הכלכלי, עם פריון עבודה טוב יותר, עם יותר פיתוח כלכלי, פיתוח תעשייתי וכו' וכו'?

אלי אלאלוף: כל הסיסמאות שאתם אמרתם, שאתם מחפשים אותם בפתיח של התקציב של 2017-18.

אלי אלאלוף: מה זה 20 מיליון שקל משנים את המערכת?

<אורי שיינין: אז אני אענה בצורה קצת יותר רחבה ולא בצורה צרה.

<אורי שיינין: התפיסה שלנו, היא לא התפיסה שלנו, היא תפיסה די רווחת בנוגע להכשרות מקצועית זה שזה בסוף אחד מהכלים, כלי משמעותי, כלי חשוב, בתוך מה שנקרא הכלים לעידוד השתלבות בעבודה.

<אורי שיינין: הכשרות מקצועיות, התפקיד הראשוני שלהן זה לקחת אנשים שמחוץ לשוק העבודה, אם כאבטלה זמנית אם כמעולם לא היו בשוק העבודה ולשלב אותם בשוק העבודה.

<אורי שיינין: אחרי זה, המטרה המשנית היא לדאוג שהם יגיעו למקומות שבהם חסר עובדים.

<אורי שיינין: זאת אומרת אתה תרצה שההכשרות יקרו איפה ש - - - שעל הדרך תפתור גם את הבעיות של המעסיקים.

<אורי שיינין: השלב השלישי זה שאתה רוצה שההכשרות הן לא רק ייקחו בן אדם, יעשו לו איזה שהיא העצמה או ייתנו לו הכשרות רכות של איך עובדים בצוות ודברים כאלה, אלא ממש ירימו את רמת הפריון במשק.

<אורי שיינין: אם פעם היו עושים הכשרות לחקלאות, עם השנים עברנו להכשרות תעשייתיות יותר, הכשרות גם במחשבים ובעוד שלל דברים אחרים.

<אורי שיינין: הרציונל בהיבט הזה זה באמת איזה שהוא משהו שנותן עוד שיפור לפריון.

<אורי שיינין: אני יכול לומר שבמבט השנים כמעט כל המחקרים שעסקו בזה, כולל המחקרים ששולי הזכיר, של מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה שבאמת עושה נתוני מעקב של שנים על הדבר הזה, מראים שבאספקט הראשון אנחנו מצוינים.

<אורי שיינין: זאת אומרת הכשרות מקצועיות זה כלי שמי שעושה הכשרה מקצועית משתלב בעבודה.

<אורי שיינין: בגדול, לא כולם, חלקם נפלטים, חלקם ניסו, לא מתאים להם ויצאו משוק העבודה, אבל בגדול אם הצלחת לשים מישהו בהכשרה מקצועית אז הוא ישתלב בשוק העבודה.

<אורי שיינין: לגבי הדבר השני, לגבי ההיבט של האם ההכשרה המקצועית מצליחה להביא עובדים למקומות שבהם חסרים עובדים, יש מקומות שבהם אנחנו מוצלחים יותר ויש מקומות שבהם אנחנו מוצלחים פחות וצריכים שיפור.

<אורי שיינין: יש מקומות שהיינו טובים, אחד הענפים הבולטים לטובה שהיינו בעבר זה היה הכשרות מקצועיות בענף הבניין.

<אורי שיינין: היום אנחנו לא טובים בו, חד משמעית לא טובים בו.

<שולי אייל: נכון, כי הוצאתם את זה מאיתנו.

<אורי שיינין: אני לא עכשיו בשיח התנצחויות.

<אורי שיינין: זה אחד המקומות שללא ספק טעונים שיפור, אבל בגדול עדיין הדבר הזה הוא כלי אפקטיבי להביא עובדים למקומות שבהם חסרים עובדים.

<אורי שיינין: בגדול, לא בכל המקומות, אבל בגדול.

<אורי שיינין: הדבר השלישי הוא דווקא הדבר שכן מטריד אותנו.

<אורי שיינין: אנחנו רואים, וזה לא משהו שהתחיל לפני שנה וזה לא מנהל כזה או מנהל אחר, כשאתה מסתכל על הנתונים לאורך שנים יש לך בעיה באפקט של הפריון שאתה מצפה לראות מהכשרה מקצועית, ואז אתה צריך לקבל שתי החלטות.

<אורי שיינין: החלטה ראשונה זה אתה מבין שיש אנשים שאתה יכול לשלב אותם בעבודה בצורה יותר אפקטיבית ויותר מהירה.

<אורי שיינין: זאת אומרת כדי לשלב אוכלוסיות שהיום לא בשוק העבודה אתה צריך כנראה מרכזי הכוון שמשקיעים בהם לא מעט כסף, אתה צריך אקדמיה, זה מארג של כלים, זה לא רק כזה ראה וקדש, זה לא רק הכשרה מקצועית וסל ההשקעות הוא לא סל אסטרונומי אבל בהחלט במאות ובמיליארדי שקלים, אי אפשר להסתכל רק על ה-130 מיליון שקל, אבל אנחנו גם צריכים לשאול את עצמנו איך אנחנו מוודאים שההכשרות המקצועיות יוצרות אפקט חיובי אמיתי ומשמעותי על הפריון.

<אורי שיינין: אני אגיד איך אני חווה את זה.

<אורי שיינין: אני היום צריך, ושולי צריך לגייס את המעסיקים לבוא לעשות איתו הכשרות.

<אורי שיינין: בעיניי זה היה צריך להיות הפוך, שהמעסיקים ירדפו אחרינו, שכל המעסיקים ירדפו וינסו להילחם על המשאבים הקיימים.

<אורי שיינין: אבל זה לא ככה.

אלי אלאלוף: יש פה את נציג המעסיקים?

אלי אלאלוף: אני אשמח שתגיבו עוד מעט.

<אורי שיינין: מה זה מלמד אותי?

<אורי שיינין: שמבחינת המעסיקים האפקט על הפריון מוגבל.

<אורי שיינין: זאת אומרת זה לא שאתה מביא להם פה משהו שהוא הרבה יותר טוב מעובד שהם יאספו לבד.

אלי אלאלוף: אני רוצה להבין, אורי, יש לכם את ההתמחות לבלבל אותנו.

אלי אלאלוף: אני כבר לא יודע על מה אתה מדבר.

עבדאללה אבו מערוף: הוא דיבר על שלושה דברים.

אלי אלאלוף: אני לא מבין על מה אתה מדבר.

אלי אלאלוף: אתה רוצה להגיד לי, אל"ף, לא אכפת לך, אדם זה פיון, תעביר אותו ליד מקום העבודה, לא חשוב שהוא מפתח יישוב, חיי משפחה, כל הרקמה הזאת לא מעניינת, אתה רוצה שאנשים יזוזו לפי מקום העבודה, בלי להתחשב איפה הוא גר, החברה שלו וכו'.

אלי אלאלוף: זו נקודה אחת.

אלי אלאלוף: נקודה שנייה, היום יש מחסור אדיר במקומות להכשרה מקצועית ממשלתיים.

אלי אלאלוף: עם כל זה שכל מערכת ניתנת לשיפור, חמש המסגרות אינן תואמות את הצרכים האמיתיים והיכולת למסור לחברה את השירות הנדרש בנושא זה.

אלי אלאלוף: אל תגידו ש-150 או 130, אני פעם ניהלתי איזה קרן, יש פה איזה עד פה, גילוי נאות, עבדנו ביחד, 130 מיליון שקל זה פינאטס, זו בדיחה.

אלי אלאלוף: זה חוסר אחריות לציין כעובדה שמגדילה דרמטית את השינוי מ-50 ל-105.

אלי אלאלוף: אז מה?

אלי אלאלוף: שכחתם 20 שנה את הנושא של הכשרה מקצועית, היום אתה רוצה שנרגיש גאווה?

אלי אלאלוף: שנרגיש גאווה שיש פה תוספת?

אלי אלאלוף: מה, אנחנו עובדים באחוזים או בבני אדם?

אלי אלאלוף: אנחנו גאים שיש במגזר הערבי נשים שרצות להכשרה מקצועית - - -

עבדאללה אבו מערוף: ורוצות גם.

אלי אלאלוף: רצות בשמחה, מפני שזה נותן תשובות יותר מאשר הבוגרות של עבודה סוציאלית.

אלי אלאלוף: אבל אין להן מספיק שוברים, כשאומרים שהם מקבלים 29%.

אלי אלאלוף: 'נתנו להם הרבה', מה זה 29 משום דבר.

אלי אלאלוף: אתם חייבים להגדיל בצורה משמעותית, זה מוציא מהעוני, חברים, ואז לא צריך תכניות שבלאו הכי לא יודעים לבצע.

אלי אלאלוף: יש לנו כמה דוחות לא סימפטיים על ניצול מחפיר, אי ניצול של התקציבים שכביכול קיימים במערכת.

אלי אלאלוף: תוציאו אנשים מהדרך המכובדת, היפה, עבודה ותעסוקה במקום הולם, בתנאים הולמים ובהכשרה מקצועית, תלכו לזה, תפסיקו לציין ולהביא לנו את הפינאטס של הפינאטס של הסבתא שלי.

אלי אלאלוף: אי אפשר יותר.

אלי אלאלוף: תיקחו אחריות.

אלי אלאלוף: זה ביזיון.

אלי אלאלוף: אני אומר, ואני שייך למפלגה של שר האוצר ואני יודע שאני מבטא גם את דעותיו.

אלי אלאלוף: ואני גאה להיות שם, שלא יהיה לכם ספק, אבל, חברים, אם אתם תמשיכו בחישובים של מכולת בתחום שהוא באחריות לאומית, בטיפול באמצעות תנאי מכולת, אז תעזבו, הדיון נגמר.

אלי אלאלוף: אם שירות התעסוקה לא מופיע בזמן לישיבה כזאת, בושה לו, אדוני המנכ"ל.

אלי אלאלוף: וזו לא פעם ראשונה שאתה מתחמק מדיונים ומפגישות.

אלי אלאלוף: בושה למדינה שיש לה מערכת שפוגעת באזרחיה.

אלי אלאלוף: אם היינו נותנים לשירות התעסוקה, או בכלל הכשרה מקצועית, את התנאים של משרד החינוך העולם היה נראה אחר לכולם.

אלי אלאלוף: למה ילד שהולך למשרד החינוך מקבל איקס ועובר להכשרה מקצועית ומקבל מינוס כמה פעמים?

אלי אלאלוף: המתמטיקאי יתקן אותי בוודאי בנוסחה.

אלי אלאלוף: חברים, תתעוררו, אם אתם תמשיכו לתת את התשובות אנחנו נקרקס את המערכת המנהלית של המדינה הזו, כפוליטיקאים.

אלי אלאלוף: אחרת אין לנו מה לעשות.

אלי אלאלוף: לא באנו לעשות יום מיוחד שדורש מאיתנו ומכולם מאמץ אדיר כדי לצאת מפה שמה שיש זה טוב.

אלי אלאלוף: חברים, המערכת בתחום הזה אינה עונה חד משמעית לצרכים של המשק, של החברה, של הפרנסה של האדם, לציפיות שלו, לעתיד שלו.

אלי אלאלוף: מזמן כבר במשרד החינוך יודעים שלא זורקים על החינוך המקצועי.

אלי אלאלוף: זה לא הסללה.

אלי אלאלוף: יש לי פרוטקציה אז אני יודע מה הם עושים שם, עם התקציבים האדירים שלהם לחינוך מדעי וטכנולוגי.

אלי אלאלוף: אתם ראיתם מה זה מרכז הכשרה לעומת מעבדות שעומדות לרשות החינוך?

אלי אלאלוף: למה?

אלי אלאלוף: מה, אלה אינדיאנים ואלה אזרחי המדינה?

אלי אלאלוף: אז תתפסו את המצב, המצב הוא לא טוב.

אלי אלאלוף: המצב הוא לא טוב וכל המערכת צריכה להיכנס לטראומה כדי להתחיל להתמודד.

אלי אלאלוף: רק במצבי לחץ עושים טוב יותר.

אלי אלאלוף: בבקשה, עופר רימון, ממשרד החינוך.

<עופר רימון: אלי, אני רוצה להגיד שאני לא חושב שבתחום של הכשרה מקצועית המצב במשרד החינוך הוא טוב.

<עופר רימון: אני חושב שיש לנו הרבה מה לעשות כדי לשפר את התחום של הכשרה מקצועית בתוך משרד החינוך.

<עופר רימון: אתה יודע טוב שפעם במשרד החינוך תעודת הבגרות הייתה חזות הכול, רק תעודת בגרות, אין תעודת בגרות לא שווה.

<עופר רימון: כל ילד שלומד אצלנו בחינוך הטכנולוגי- מקצועי, זה בערך 50,000 תלמידים בשנה, הם במסלול בגרותי, אבל היום אנחנו הקמנו אגף הסמכות ואנחנו רוצים להבטיח שכל תלמיד ייצא גם עם תעודת בגרות וגם עם תעודת מקצוע, כך שאם הוא לא הגיע לתעודת בגרות שתהיה לו לפחות רשת הביטחון הזו, לאפשר לו להגיע לתעודת בגרות, לא לחסום אותו.

עבדאללה אבו מערוף: אבל זה היה קודם, מה, זה חדש?

עבדאללה אבו מערוף: זה היה מלפני הרבה שנים.

<עופר רימון: במשרד החינוך זה לא היה באג'נדה, בוא נגיד ככה.

<עופר רימון: זאת אומרת - - -

עבדאללה אבו מערוף: בשנות ה-70 וה-80 זה היה באג'נדה.

אלי אלאלוף: אבל זה הופסק.

<עופר רימון: אני אומר לך ככה מספרים.

<עופר רימון: היום הגענו ל-50,000 תלמידים בשכבת גיל שלומדים חינוך טכנולוגי מקצועי, בוא נגיד בערך 3,000 מהם מגיעים עד י"ב לתעודת מקצוע לצד תעודת הבגרות, עוד 3,000 ממשיכים לטכנאים והנדסאים, השנה נגדיל את המספר הזה ל-9,000 וכאן אני גם פונה למשרד האוצר, צריכים להבין, מעל 90% נמצאים אצלנו.

<עופר רימון: אם רוצים לדבר על הכשרה מקצועית צריך להפנות גם משאבי הכשרה מקצועית, כי המשאבים שלנו מופנים ללימודי מקצוע, אבל להכשרה מקצועית יש עוד משאבים שצריך כדי לתת להם קורסים, כדי לשלם להם על ההסמכות, ולכן אני קורא להסתכל על משרד החינוך כמשאב הגדול הלאומי להסמכות מקצועיות.

<עופר רימון: אנחנו הולכים לשם, אנחנו מאוד רוצים את זה, אבל הייתי רוצה, אלי, ברשותך, כשאתה מוביל את המהלך הגדול הזה, לראות אותנו כבסיס לייצר אצלנו בבתי הספר, ותדע, המון מנהלי בתי ספר פונים אלינו ואומרים לנו, במקביל לזה שילד לומד מלונאות ותיירות, לומד בנייה ואדריכלות, שהוא גם יעשה הסמכה מקצועית תוך כדי הלימודים.

<עופר רימון: אנחנו מאוד רוצים לחזק את זה אצלנו, אין לנו את כל המשאבים שאנחנו צריכים, כי כשמדברים על הכשרה מקצועית אנחנו לא נספרים כחלק מהמשוואה בדרך כלל.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

עבדאללה אבו מערוף: אולי תחשבו על כיתה 13, אחרי י"ב, שתהיה הכשרה.

<עופר רימון: כן, אז אנחנו עושים את זה, אבל אנחנו רוצים גם - - - את זה אנחנו עושים ואנחנו גם מאוד מחזקים, גם במגזר של דוברי ערבית, גם במגזר החרדי, פעם זה לא היה, שימשיכו ללימודי טכנאים והנדסאים, היום יש לנו פרויקט טוב יחד עם התאחדות התעשיינים, שכבר בכיתה י"ב הם לומדים ללימודי טכנאים.

<עופר רימון: אבל אנחנו רוצים עוד ועוד ילדים, שייצאו גם עם תעודת בגרות וגם עם תעודת מקצוע, שתעודת המקצוע תהווה להם רשת ביטחון בכל מקרה וחסרים לנו משאבים, בוא נגיד את האמת.

אלי אלאלוף: בבקשה, שולי.

<שולי אייל: אני חייב להודות שאני טיפה מבולבל, היושב ראש.

<שולי אייל: אתה ציינת שהתקציבים שלנו פר תלמיד נחותים משלהם והוא עכשיו רוצה להידמות לנו בתקציבים.

אלי אלאלוף: במרכיבים החסרים לו.

<שולי אייל: אני חייב לומר שהתקציבים עבור הנוער במשרד הכלכלה, העבודה, או איך שתקרא לזה, התלמידים שלנו בהחלט לא מקופחים - - -

אלי אלאלוף: אתה יודע איך לקרוא לו.

<שולי אייל: תלמידי משרד העבודה והרווחה.

אלי אלאלוף: לצערי זה עכשיו עבודה וזהו.

<שולי אייל: עבודה, אוקיי.

אלי אלאלוף: יש חוק.

אלי אלאלוף: יש החלטה - - -

עבדאללה אבו מערוף: עבודה, רווחה ושירותים חברתיים.

<שולי אייל: התלמידים שלנו בהחלט לא מקופחים.

<שולי אייל: יתרה מכך, אפילו שלושה בתי ספר שנלקחו מאיתנו ללא שום תהליך מסודר, מנהלת בית ספר מתקשרת אליי ומתחננת לסיוע של יועצים פסיכולוגיים,כי עכשיו היא לא מקבלת את המענה הזה, אז לכן אני מוכן לקיים כל דיון, אבל על בסיס נתונים אמיתיים ובוא נשים את הנתונים על השולחן ונלמד אותם.

אלי אלאלוף: אל תחזור על בעיית הנתונים, זה אתם אשמים.

<שולי אייל: אנחנו לא אשמים, בטח לא בנתונים - - -

אלי אלאלוף: אתם ורק אתם אשמים.

אלי אלאלוף: יש לנו ממ"מ מדהים שרץ אחריכם לקבל.

<שולי אייל: אני מתנצל, בפעם הבאה אני אשב איתה ונצמצם פערים.

<שולי אייל: לגבי הכשרת מבוגרים, שזה יותר מטרת הדיון, אני חושב שאת הנוער מיצינו כולנו ולא מעט, זה נכון שבמספרים זה לא נראה הרבה, במספרים מוחלטים 129 מיליון שקל זה לא הרבה.

<שולי אייל: כשהגעתי לאגף זה היה 50 מיליון בסך הכול ואני שמח שאנחנו במצב הרבה יותר טוב, רחוק מאוטופיה, רחוק ממה שהיה ב-2002, אבל הסיבות האמיתיות לתחילתו של המשבר, חוק ההסדרים ב-2002-2003, שנלקחו דמי הקיום מאלה שהלכו להכשרה מקצועית, אנשים לא מצליחים לשרוד הרבה פעמים קורסי יום של עשרה חודשים ללא שום סיוע, מדובר על אנשים עם משפחות, עם ילדים, הם מתקשים.

<שולי אייל: כשאני מגיע לקורסים היחידים שמבסוטים שם ומחייכים זה החרדים, שאנחנו מטפלים בהם, של צה"ל, שמקבלים 6,000 שקל תשמ"ש לחודש, אז הם שורדים את הקורסים.

<שולי אייל: הבעיה מתחילה שם.

<שולי אייל: שתיים, בואו נהיה כנים, אנחנו משק כמעט בתעסוקה מלאה, אנחנו עם 4.8% אבטלה ואף אחד לא עובד על אף אחד פה, זה הנתונים כנראה.

<שולי אייל: אנחנו בשוק של צורך בעובדים, אבל בכל הפרויקטים שאנחנו עושים עכשיו, פרויקט סטרטר, למי שלא מכיר, זה פרויקט שהתחלנו עם הג'וינט, שאנחנו משלבים את המעסיק מהיום הראשון במיון, אנחנו מתחילים את ההכשרה ואז אחרי תקופה קצרה העובד הופך להיות עובד שלושה ימים, לומד שלושה ימים, ובסיום ההכשרה הוא עובד עם אותה חברה.

<שולי אייל: הקושי הכי גדול בתחום הזה זה לא גיוס מעסיקים, אורי, זה גיוס עובדים.

<שולי אייל: אין עובדים.

<שולי אייל: אפילו למפעל של שרגא ברוש הבאנו 60 עובדים למיון, אחד לא רצה להיות שם.

<שולי אייל: פשוט קשה לגייס עובדים.

<שולי אייל: אין נציג של ארגון שלא מגיע אליי, הטבחים, המצילים, המלונאים, שלא לדבר כמובן על הבניין והכול, והם מתחננים לעובדים.

<שולי אייל: אני יודע את זה גם מהבית, לאחי יש מוסך של 400 מטר לפחחות, יש לו עובד אחד, אחד, לא מצליח.

<שולי אייל: הוא שואל אותי, כאח שלו, אמרתי לו 'המקום היחידי שאני מלמד פחחות נמצא בצפון'.

<שולי אייל: זה המצב וחייבים להכיר את זה.

<שולי אייל: לגבי הנתונים שבני פפרמן לא הספיק להכין אותם, אני אומר, הם נתונים חלקיים שעל בסיס 1,422 אנשים, אני מניח שהדוח יושלם תוך שבועיים ולא יהיה בו שינוי.

<שולי אייל: מתוך אלה שהלכו להכשרה מתוקצבת, ב-2014, 78% מתוכם נמצאים בשוק התעסוקה, כלומר עובדים ומתפרנסים.

<שולי אייל: 45.1%, נכון להיום, עובדים במקצוע שבו הם למדו.

<שולי אייל: מעל 60% היו בסביבת המקצוע שהם למדו, אבל כרגע נותרו רק 45%.

<שולי אייל: דרך אגב, יש שינויים בנתונים מסקר לסקר במקרים מסוימים.

<שולי אייל: סתם לדוגמה, נגיד במגזר הערבי רוצים עוד שוברים לקורסי הנהלת חשבונות וכאלה, אבל היום רק 9.5% מאלה שלמדו הנהלת חשבונות בקורס מתוקצב ב-2014 עוסקות במקצוע.

<שולי אייל: אנחנו חייבים להיות ערים לכך, שאנחנו גם לא נוציא כסף על דברים שאחרי זה התוחלת התעסוקתית היא מאוד מאוד נמוכה.

<שולי אייל: אפילו בתחום הרכב אני נדהמתי, ירדנו ל-24% בסך הכול.

<שולי אייל: כלומר חסרים עובדים בתחום הרכב, אנחנו מכשירים בתחום הרכב, אבל רק 24% נשארים שם.

<שולי אייל: אחת הבעיות היותר קשות בתחום הזה היא פער הציפיות בין אלה שהולכים להכשרה לבין מה שהם שומעים בתחום השכר ומה שקורה בדרך.

<שולי אייל: אלה שרוצים ללכת להכשרה ושומעים שמפעילCNC מרוויח 10,000 וההוא מרוויח 13,000, משום מה יש להם כנראה ציפייה להרוויח את זה ביום הראשון, אבל כשהם מגיעים למעסיק בלי ניסיון הוא לא ייתן לו יותר מ-6,000-7,000 שקל, בואו נהיה כנים.

אלי אלאלוף: אתה יודע בכמה מתחילים עורכי דין?

<שולי אייל: אותו דבר, אבל שם כולם יודעים את זה.

<שולי אייל: פה יש איזה סוג של תחושת אשליה לאנשים, 'מה, בשביל זה?

<שולי אייל: בשביל 6,000-7,000 שקל אני באותו יום יכול לעבוד במלצרות כבר ולהרוויח יותר'.

<שולי אייל: אז אני אומר, יש פה תהליך שאנחנו לא מצליחים כנראה לסנכרן אותו, לא אנחנו ולא המעסיקים, של תהליך, של סטאז', של אנשים שיבינו שמפעיל CNC, שביום שהוא יידע לקבל את התכנית ללא שום חניכה, להכניס אותה ולהוציא את המוצר המוגמר, אז כבר הוא יהיה קרוב ל-10,000, אבל עד שהוא לא יהיה שמה הוא ירוויח הרבה פחות.

<שולי אייל: הפער הזה לפעמים שובר את האנשים ואנחנו לא מצליחים להגיע.

<שולי אייל: כי אתה אומר, איך יכול להיות?

<שולי אייל: הרי חסרים כל כך הרבה בעלי מקצוע, אבל רק מחצית מאלה שהוכשרו רק עכשיו נמצאים במקצוע.

<שולי אייל: דרך אגב, עוד לא הגיע הדוח על השוברים.

<שולי אייל: האפקטיביות בשוברים היא יותר נמוכה מאשר הקורסים המתוקצבים, כי בשובר הפרט הוא המלך, הפרט קובע מה הוא הולך ללמוד והוא יכול לבקש גם שובר למשהו שלא קיים באזור שלו, אבל מאחר שהוא מממן 25% מהשובר ייתנו לו את זה.

אלי אלאלוף: תרשה לי שאלה, אתה כאילו מסתפק במה שיש לך - - -

<שולי אייל: לא.

<שולי אייל: חלילה.

אלי אלאלוף: ואני רוצה לשמוע מה היית אומר אם היו אומרים לך לחלום ולהגיד מה לדעתך, בצורה אחראית - - -

<שולי אייל: ברור, ברור.

אלי אלאלוף: ואני בטוח שלא תעשה את זה, תגיד מה היית יכול לעשות כדי לענות היום רק לציפיות של האנשים שרוצים לעבוד אחרי הכשרה מקצועית?

אלי אלאלוף: כמה זה היה?

<שולי אייל: בשכר או - - -

אלי אלאלוף: לא, לא בשכר, במסגרת כדי לגלגל.

אלי אלאלוף: אתה יודע כמה עובדים סוציאליים היום מסתפקים ב-10% משרה בצפון?

אלי אלאלוף: בעיקר, לצערי, במגזר הערבי?

אלי אלאלוף: מה, סגרו איזה מחלקה לעבודה סוציאלית באיזה אוניברסיטה או מכללה ברמה ג' או ד'?

<שולי אייל: לא.

אלי אלאלוף: אז למה אצלך כן?

אלי אלאלוף: למה אצלך כן?

אלי אלאלוף: למה מלמדים סינית?

אלי אלאלוף: אתה מכיר הרבה ישראלים שנוסעים לסין לצורך זה?

אלי אלאלוף: בשביל מה ללמוד?

<שולי אייל: אתה שולט בשפה הסינית?

<שולי אייל: אתה יכול להרוויח המון.

עבדאללה אבו מערוף: גם בלי השפה אפשר להרוויח.

אלי אלאלוף: בהכשרה מקצועית אל תתייאש, אם גם אחרי ההכשרה רק 24% מהמקצוע - - -

<שולי אייל: לא, חלילה.

<שולי אייל: כנראה לא הובנתי.

<שולי אייל: אני אומר, יש דברים שהמצפן שלי צריך להיות לפי יכולת ההשמה.

<שולי אייל: דרך אגב, אם רק 24% נשארים אני צריך לתחקר את זה.

<שולי אייל: יושב ראש איגוד המוסכים - - -

אלי אלאלוף: יש מערכת השמה שמתמודדת עם זה?

<שולי אייל: בהחלט.

אלי אלאלוף: מי?

אלי אלאלוף: אצלך?

<שולי אייל: קודם כל אנחנו במכרז החדש שעשינו, של ההכשרה, הוא כולל רכזי השמה.

<שולי אייל: המכשירים יקבלו גם יותר כסף פר השמה, כלומר היום - - -

אלי אלאלוף: באמצעות גופים פרטיים?

<שולי אייל: כן, באמצעות גופים פרטיים.

אלי אלאלוף: הם יקבלו על זה בונוס?

<שולי אייל: כן, הם יקבלו בונוס.

אלי אלאלוף: יפה.

<שולי אייל: דרך אגב, העולם שלנו בתחום ההכשרה מבחינת הגמישות הולך למהפך.

<שולי אייל: אני אומר לך, שירות התעסוקה סבל מאיתנו, למה?

<שולי אייל: הייתי מתקיל אותו בהתראה של שבועיים, 'עכשיו נפתחו לי ארבעה קורסים', 'עכשיו זה', כי עד היום הייתי תלוי בכל מיני התקשרויות מורכבות ומסובכות, לא רוצה להלאות אתכם, אנחנו בעולם אחר עכשיו בתחום המכרז, סיימנו את המכרז, יש לנו זוכים, בועז.

<שולי אייל: זאת אומרת אני יכול עכשיו, סוף סוף, כמו שהייתי בצבא - - -

אלי אלאלוף: טוב שהוא בא, אתה מקבל אינפורמציה, בועז, בזכותנו.

<שולי אייל: אני יכול היום, כמו כשהייתי בצבא, לעשות גרף קורסים שנתי, להפיץ אותו לשותפים שלי מראש, מתוכנן, המפעילים שלי יודעים שהתקציב שלהם גם מותנה בהשמה, גם היכולת למשוך ממני, הרי אני לא מתחייב לאף אחד מהמפעילים כמה תקציב ניתן לו לאורך זמן, בסוף מי שיצטיין יותר יקבל יותר, וכך זה יעבוד.

<שולי אייל: לכן אני אומר, יש לנו פה יכולת לעשות פריצת דרך.

<שולי אייל: נמצאים פה גם צה"ל, עשינו איתם פעילות משמעותית השנה.

<שולי אייל: אני חייב לציין נקודה אחת.

<שולי אייל: העלו פה את תחום הבניין שב-2015 לא היה כלום.

<שולי אייל: זו עוד אחת מהתופעות, כמו שאמרת, להכשרה מקצועית יש הרבה בעלי בתים, אני חושב שצריך להיות בעל בית אחד, שזה האגף להכשרה, לטוב ולרע.

אלי אלאלוף: זה מה שהמלצנו בהצעת החוק.

<שולי אייל: מה קרה בתחום הבניין?

<שולי אייל: באו התחכמו, אמרו שהתאחדות בוני הארץ תעשה הכשרה במקום האגף להכשרה, כי כנראה לא היו מבסוטים מ-200 אנשים שהכשרנו בתחום הבניין עד אז.

<שולי אייל: התוצאה, לצערי, הפכה להיות אפס.

<שולי אייל: עכשיו כל מיני התאחדויות חושבות שהם יודעים לעשות את ההכשרה המקצועית ואנחנו רואים שאם מנסים להוציא את זה להתאחדויות, כנראה זה לא הפתרון, משם לא מגיעה הישועה.

אלי אלאלוף: תודה רבה, שולי.

אלי אלאלוף: אין לי ברירה, רק לבקש בקיצור, ברשותכם.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<יוסי יעקובי: אני נציג המעסיקים, אני נציג התאחדות המלאכה והתעשייה.

<יוסי יעקובי: אני רוצה רק להעיר, אני חושב שהכנת, אדוני, פה מועצה שבתוכה יישבו גם לשכות המסחר וגם התעשיינים.

<יוסי יעקובי: אנחנו מחזיקים 92% בישראל של מעסיקים, מעובד ועד 20 עובדים.

<יוסי יעקובי: אני חושב שייצוג שלנו, אנחנו שבאים מהשטח, אני חושב שמקומנו להיות בוועדה שאדוני מבקש.

<יוסי יעקובי: אגב, באמת עובדים חסרים, יש בעיה.

<יוסי יעקובי: אני חושב שמכללה צריכה לקום, לא רק לעובדים ולא רק לתלמידים, אלא למעסיקים עצמם, שצריכים לקבל דרך איך לקבל עובדים חדשים או תלמידים חדשים.

<יוסי יעקובי: זה מאוד חשוב, כי מה שקורה, כשמגיע תלמיד מבית ספר טכנולוגי שלכם אל המעסיק הקטן, שמחזיק עובד, שניים, שמונה, עשרה עובדים, הוא צריך גם לדעת איך לקבל אותו, שתהיה גם גאווה, של לדעת איך לטפל בתלמיד הזה, איך להכניס אותו, איך לחבק אותו, איך להביא אותו לכך שיאהב את המלאכה.

<יוסי יעקובי: חבר'ה, אמרו חז"ל, לא העיקר המדרש אלא המעשה.

<יוסי יעקובי: אני מברך אותך, אדוני, על היוזמה האדירה, הדבר שמוביל, ועל המתקפה, למרות שזה בתוך מפלגתך, אני רואה בך באמת נושא דגל חשוב.

<יוסי יעקובי: בזה הפריון גם יעלה, בזה גם האבטלה תקטן, בזה גם יהיו לנו עובדים.

<יוסי יעקובי: יש עוד הרבה מה לדון, יש עוד הרבה מה להגיד, יש עוד הרבה מה לעשות, יש לתת הלוואות לעסקים הקטנים והבינוניים לרכישת ציוד מתקדם, ציוד שיהיה גאווה לתלמיד להיכנס למפעל קטן ושיראה מכונות CNC שבהן אפשר להשביח את העסק, אפשר להביא את המקום שלנו, את בעלי המלאכה שלנו לתחרות מול השוק הטורקי ומול השוק הסיני.

<יוסי יעקובי: אנחנו כן יכולים, יש לנו את המוח, יש לנו את החוכמה, יש לנו את הידע, יש לנו את ההבנה, אנחנו צריכים להתאגד.

<יוסי יעקובי: הייתי 10 ימים בגרמניה, ראיתי שם איך זה עובד.

<יוסי יעקובי: משרד הכלכלה, משרד החינוך, האיגודים המקצועיים והאוניברסיטה בשטוטגרט יושבים ביחד ודנים בסוגיה ולא אחד מושך לכאן ואחד מושך לשם.

<יוסי יעקובי: משמיעים את הבעיות, מביאים את התקנים וככה זה צריך לעבוד.

<יוסי יעקובי: אצלנו זה אחרת.

<יוסי יעקובי: כל אחד מושך לכיוון שלו וחבל.

<יוסי יעקובי: שתפו אותנו, אנחנו יכולים לעזור, תודה.

אלי אלאלוף: בהחלט, תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה, נציגי צה"ל.

<אינה זרצר: שלום, אני נציגת כוח אדם.

<אינה זרצר: אני רוצה להגיד כמה מילים על החינוך הטכנולוגי לצעירים, לאוכלוסייה לפני הצבא, כי זו האוכלוסייה שאנחנו מתעסקים בה.

<אינה זרצר: מטבע הדברים רוב ההכשרות המקצועיות שהן לצרכי צה"ל זה בתחום הטכנולוגי, שזה בתחום המכניקה, חשמל, מכונות, מחשבים וכאלה.

<אינה זרצר: המערך הטכנולוגי שלנו הוא המערך השני בגודלו אחרי הלחימה והוא קריטי מבחינת הצבא ולכן רוב ההכשרות שלנו, שאנחנו צריכים ושאנחנו גם עושים עם משרדי הממשלה, הם בתחומים האלה.

<אינה זרצר: זה הקור ביזנס שלנו, אנחנו לא צריכים, לא מטפלות ולא בניית ציפורניים.

<אינה זרצר: מבחינת הפעילויות, אני חייבת להגיד שהרבה שנים אני מתעסקת בתחום הזה ובשנים האחרונות דווקא כן יש התעוררות, גם מצד משרד הכלכלה וגם משרד החינוך בתחום הזה, אנחנו מקבלים יותר בוגרים, גם דרך בתי הספר התעשייתיים של משרד הכלכלה, דרך כיתות שוחרי - - -

אלי אלאלוף: משרד העבודה עכשיו.

<אינה זרצר: משרד העבודה.

<אינה זרצר: כיתות שוחרות, המון כיתות שוחרות שפתחנו מאז שנת 2012 בערך, דרך כיתות י"ג-י"ד וכל מיני תכניות שאנחנו עושים, תכניות ממוקדות באוכלוסיות מסוימות שאנחנו עושים, אם זה שילוב חרדים, שיש תנופה בתחום הזה, אם זה עידוד בנות ללימודי מדע וטכנולוגיה שאנחנו מעודדים דרך הקצינות שלנו בבתי ספר, ללמוד תחומים שהם טכנולוגיים.

<אינה זרצר: בסוף בסוף החייל יוצא עם הכשרה טכנולוגית או הכשרה מקצועית שהוא קיבל לפני הצבא, עם שלוש שנות ניסיון ובשנה האחרונה אנחנו גם עשינו פעילות מאוד אינטנסיבית מול משרד העבודה בנושא אקרדיטציה, דובר על זה באחת הוועדות אצלך, לתת לו תעודת מקצוע להשתלב בשוק העבודה, שזה מתקשר להכשרה - - -

אלי אלאלוף: איזה תעודה משולבת עם המשרד?

<אינה זרצר: כן, זו תעודה של משרד הכלכלה, על סמך ההכשרות שלנו, שהצבא נותן, וכמובן גם על סמך ההכשרות שהוא קיבל לפני זה.

<שולי אייל: ועל סמך הניסיון המקצועי שהוא צובר בצה"ל.

אלי אלאלוף: טוב מאוד, מצוין.

<אינה זרצר: מה בכל זאת הצרכים שלנו?

<אינה זרצר: עם כל מה שאמרתי, עדיין יש לנו משהו כמו 34% בוגרי עיוני שאנחנו משבצים במערך הטכני, כי אין לנו ברירה, כי חסרים לנו אנשים שלמדו מקצועי.

<אינה זרצר: זה אחת, כלומר כמותית חסרים לנו אנשים, ובי"ת, אנחנו מאוד צריכים אנשים עם מיומנות טכנית.

<אינה זרצר: הרבה אנשים לומדים חינוך טכנולוגי, לומדים תיאוריות מאוד יפה, אבל בסוף הם לא יודעים לעבוד בידיים.

<אינה זרצר: זו השקעה תקציבית, כספית, זה מעבדות, זה לעבוד.

<אינה זרצר: ואז מתחיל המפעל הזה שאנחנו מכשירים אותם בקורסים צבאיים שלנו, שכביכול היינו יכולים לקבל אותם כבר מוכנים לעבודה.

<שולי אייל: את שלי את מקבלת מוכנים לעבודה.

<אינה זרצר: נכון, חלק ממשרד הכלכלה, אבל זה חלק קטן מתוך כל מה שאנחנו מקבלים למערך - - -

אלי אלאלוף: ואתם בדיונים עם משרד החינוך?

<אינה זרצר: אנחנו בעבודה שוטפת שנים.

<קריאה: כל כיתות השוחרות הם במשרד החינוך, כל האלקטרוניקה בצה"ל מבוסס על המגמות שלנו, המכונות מבוסס, החשמל מבוסס.

<קריאה: אבל זה עדיין לא פוטר אותם מקורסים בצה"ל.

<אינה זרצר: אמרתי, יש המון המון פעילות ויש גם התעוררות, באמת יש גידול בשנים האחרונות, עדיין יש לנו הרבה בוגרי עיוני שאנחנו נאלצים לשבץ והם לא למדו מקצוע.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: עוד מישהו רוצה?

אלי אלאלוף: בבקשה, גברתי.

<טל לוטן: אני ד"ר טל לוטן, אני אחראית על החינוך הטכנולוגי וההכשרה המקצועית בהתאחדות התעשיינים.

<טל לוטן: אנחנו הלקוח של מערכות ההכשרה ולצערנו המפעלים מיואשים, הם מעבירים כבר רצפות ייצור לחו"ל ולוחצים אותנו יום יום להביא עובדים זרים.

<טל לוטן: יש פה אחד הנציגים של המפעלים, שגם הוא לוחץ, מספנות ישראל, זה ברמה יומיומית, שאם לא נטפל בזה ברמת שורש, ועכשיו אני אגיד איזה מקצועות ומה צריך לעשות - - -

אלי אלאלוף: ראיתי קבוצה במספנות בבאר שבע.

אלי אלאלוף: אתם יודעים שבבאר שבע התעשייה האווירית בונה אוניות.

אלי אלאלוף: זה לא בדיחה.

<קריאה: זה נכון, אבל זה החלק הקטן.

אלי אלאלוף: במפעל רמתא, כדי לצאת לדרך, לספק את הסחורות שלהם, הם הביאו קבוצה מהצפון, קבוצה של דרוזים דווקא, לעבודה בבאר שבע.

אלי אלאלוף: זה טירוף, כביכול אין במקום עובדים.

אלי אלאלוף: לא שחס וחלילה, הם מאוד נהנים מכוח האדם הנפלא, אבל תבינו לאיזה מצב אנחנו הגענו, וזה מייצר כמובן את הייצור וזה מכביד על המשפחות שלא רואות את קרוביהן כל השבוע, אלא רק ביום שישי.

אלי אלאלוף: רק שתבינו מה זה אומר, אף אחד לא ניתח את המצב עם מנהל המפעל.

אלי אלאלוף: תשימו לב כמה עיוותים אנחנו רואים.

אלי אלאלוף: זה שם בעיקר הלחמות, או לא יודע מה, תגידו אתם.

<קריאה: ריתוכים.

אלי אלאלוף: פשוט כואב הלב שבבאר שבע יש, אני מבטיח לכם, אבטלה.

<טל לוטן: ידוע שהפריון, ובכל זאת צריך לומר את זה, הפריון בתעשייה נמוך וזה סובב ומסובב, משום שכדי להעלות את הפריון צריך חדשנות, לחדשנות צריך כוח אדם, היעדר כוח אדם, אי אפשר להעלות את הפריון בתעשייה.

<טל לוטן: היום חסרים אלפי עובדים בתעשייה, אם זה כ-2,000 רתכים, 2,500 חשמלאים ומתקנים במשק ובתעשייה, 2,500 מפעילי מכונות.

<טל לוטן: כלומר אנחנו מדברים על כל הספקטרום של המקצועות שחסרים ולכן צריך להתעורר וברמה לאומית לטפל בזה טיפול שורש.

<טל לוטן: אנחנו תומכים בנושא של עיגון ההכשרה המקצועית וההשכלה הטכנולוגית, להגדיר מדיניות בטווח הרחוק, בטווח הקצר, מה הם הצרכים, חיזוי עשר שנים קדימה, חמש שנים קדימה, חיזוי של שנה קדימה והתאמת המקצועות בהתאם לצרכים.

<טל לוטן: היום יש חוסר התאמה בין מה שמכשירים ובין מה שצריך, היעדר סדנאות, היעדר כוח אדם, אבל מה שכן נעשה כבר טוב.

<טל לוטן: החינוך הטכנולוגי, אנחנו גם מאמינים בזה ואנחנו פועלים צמוד עם משרד החינוך.

<טל לוטן: אנחנו חושבים שהחינוך הטכנולוגי מקצועי צריך להתחיל בבתי הספר, חינוך איכותי בכל הספקטרום, מדעי טכנולוגי, טכנולוגי תעסוקתי, לעשות מערכת הסמכות לאומית, NKF, כמו בכל העולם, לפעול מחינוך להכשרה ואחר כך השכלה טכנולוגית.

<טל לוטן: זה לא סוד שהתאחדות התעשיינים רצתה להיות חלק מהנושא של הכשרה מקצועית, אבל האחריות היא על המדינה, האחריות היא לפתחם של מי שהיום אמון על זה ואנחנו מבקשים לטפל בזה ברמה הלאומית, משום שבשבילנו זה צורך קיומי, זה לא איזה שהיא פראזה, להעביר סטודנטים או תלמידים לכאן או לכאן.

אלי אלאלוף: אורי, רצית רשות דיבור?

אלי אלאלוף: בבקשה, אורי רדא.

<אורי רדא: אני אורי רדא מטק קריירה, אנחנו מרכז טכנולוגית שעושים קורסים בתחומי המחשב ליוצאי אתיופיה.

<אורי רדא: זה מרכז שקיים מ-2002 בערך, מי שהקים אותו זה בחור בשם אשר אליאס, שהוא בעצמו יוצא אתיופיה.

<אורי רדא: הוא ראה שבתחום תעשיית ההיי טק, שלשם אנחנו מכוונים, אין יותר מדי מאתיופיה והוא הקים את המרכז הזה.

<אורי רדא: נכון להיום יש לנו קרוב ל-600 בוגרים בכל מיני תחומים וקורסים, הם עושים קורסים בפיתוח תוכנה, בודקי תוכנה, CCNP, קורס אחרון שנפתח לפני שבועיים זה אבטחת מידע וסייבר.

<אורי רדא: אנחנו עושים את כל המעטפת, גם את ההכשרה עצמה, עוד קודם לפני כן את המיון, שבעינינו, לפחות בעיניי, שאני גם אחראי על המיון, זה המרכיב המרכזי.

<אורי רדא: אני בוחר את החבר'ה לפי היכולת שלהם לאותו קורס, לא לוקח חבר'ה להכשרה מקצועית סתם.

<אורי רדא: אני עושה להם את כל המיונים סביב המבחנים וסביב הקורסים ספציפית לאותו קורס ומתחילים את הקורס.

אלי אלאלוף: כמה צעירים יש לכם בקורס לאבטחת מידע?

<אורי רדא: נכון לעכשיו, לפחות בחצי השנה האחרונה, שזה עשיתי הרבה גיוס לקראת שנה הבאה, אני עומד כרגע על קרוב ל-400 צעירים יוצאי אתיופיה שהם מוכוונים ומוכנים לקורסים האלה.

<אורי רדא: הקורסים האלה, הדרישות שלהם היא בגרות מלאה, אני לא מתפשר על בגרות, שירות צבאי שהוא משמעותי או לאומי ומבחן של פיל"ת, זה מבחן שבודק את הרמה בכל מיני תחומים.

אלי אלאלוף: כמה מהם הצלחתם גם בהשמה?

<אורי רדא: ממרץ 2003 עד היום עומדים על 93%-94% השמה בתחומים האלה ובחברות הכי נחשבות.

אלי אלאלוף: אני חייב להתאפק, אז אני לא יכול לצעוק כמה זה נפלא.

<אורי רדא: זה מדהים ועוד לא התחלתי בכלל לספר.

<אורי רדא: בכל מקרה, חוץ מהקורס עצמו אנחנו דואגים לכל המעטפת, שזה המרכיב החשוב.

אלי אלאלוף: איפה אתם מקיימים את הקורסים?

<אורי רדא: אנחנו יושבים כרגע בקיבוץ נחשון, תיכף, אנחנו כבר רגל וחצי עוברים ללוד, מתוך אותה תפיסה שאנחנו רוצים לשנות בתוך הפריפריה ובתוך השכונות.

<אורי רדא: עד עכשיו ישבנו בתוך הקיבוץ, בסוג של חממה משלנו, שם החבר'ה היו גם גרים שם, לומדים, עם מנטורים, סימולציות לפני, ראיון עבודה.

אלי אלאלוף: ורוב המשאבים מאיפה באים?

<אורי רדא: אנחנו עובדים עם אגף ההכשרות המקצועיות, שזה בערך שליש מהתקצוב שלנו, ושאר התקצוב זה מתרומות ומגיוס של כספים.

אלי אלאלוף: והשתתפות אישית גם?

<אורי רדא: לא, אין שום דבר, הסטודנטים, וזה אחד מה - - -

אלי אלאלוף: אז אתם רואים שבפריפריה כביכול יש אנשים חכמים, לא?

אלי אלאלוף: זו לא רק מחלה של המרכז.

אלי אלאלוף: אבל לצערי, הצעירים יישארו במרכז.

אלי אלאלוף: עוד פעם אתה מחזק את המרכז.

אלי אלאלוף: אבל תמשיך, שלא תעז להפסיק חס ושלום.

<אורי רדא: לא, חלילה.

<קריאה: אנחנו נשמח לשתף איתם פעולה.

<אורי רדא: בכיף, עשינו גם קורס עם צה"ל, של KA, שגם החבר'ה - - -

אלי אלאלוף: שולי ועופר, אל תצאו מפה בלי - - -

<אורי רדא: עשינו את המיונים עוד לפני הצבא ו - - -

אלי אלאלוף: ברשותכם, יש לי עוד דקה.

אלי אלאלוף: אורי, תרשה לי.

אלי אלאלוף: עוד מישהו רוצה להביע פה איזה עמדה?

<יוסי חדד: רציתי להגיד משהו.

<יוסי חדד: אני במקרה בקורס להכשרה מקצועית.

<יוסי חדד: השם שלי יוסי חדד, אני חניך בקורס להכשרה מקצועית של קורס סטרטר.

<יוסי חדד: ולמה הלכתי לתכנית הזאת?

<יוסי חדד: מאחר שהייתי מובטל והמקום היחידי שנתן לי מענה לעבודה בהמשך וזו התכנית שהם פותחים עכשיו מחלקה לפלסטיקה, שאין בארץ, שזה אחד המקצועות המבוקשים בארץ.

<יוסי חדד: לא דיברתם על זה ולא אמרתם שום דבר, אבל זה אחרי ההיי טק, לדעתי יש ביקוש אדיר לבעלי מקצוע בתחום הפלסטיקה.

אלי אלאלוף: איפה הקורס שלך מתקיים?

<יוסי חדד: במכללת ארז בשלומי.

<יוסי חדד: המכללה הזאת היא מכללה ש - - -

אלי אלאלוף: אני מכיר אותה.

<יוסי חדד: כן.

<יוסי חדד: ועכשיו קנו מכונה חדשה והולכים לפתח את התחום הזה.

<יוסי חדד: במקרה הוא דיבר על זה.

אלי אלאלוף: הנה, יצאת, קיבלת שתי מחמאות.

<יוסי חדד: לזכותם ייאמר שהקורס הזה נותן המשכיות לאנשים.

<קריאה: חוץ ממשרד החינוך אני מקבל מחמאות, ומהתאחדות.

<יוסי חדד: אחת הבעיות היא שהקורס שמונה חודשים, בחלק מהקורס אנשים לא מקבלים כסף אלא מאבטלה, מכל מיני דברים כאלה.

<יוסי חדד: אני לא יודע, היא אמרה משהו לגבי אבטלה שמקבלים בזמן לימודים, זה לא כל כך מדויק, זה רק חלק.

<יוסי חדד: כי אם נגמר לו האבטלה הוא לא מקבל את ההמשכיות.

<שולי אייל: אם הוא זכאי לארבעה חודשים הוא זכאי לארבעה חודשים, אם זה ייעצר לו באמצע הקורס או בתחילת הקורס זה לא משנה.

עבדאללה אבו מערוף: זה אידיוטי, סליחה על הביטוי.

עבדאללה אבו מערוף: באמצע הקורס?

<שולי אייל: זה היה ככה - - - מאז המדינה עברה כברת דרך וחבל שהנושא הזה לא הוחזר.

<יוסי חדד: אנחנו עם 20 תלמידים - - -

עבדאללה אבו מערוף: זה התפקיד שלכם, שתדפקו - - -

<שולי אייל: שלי?

עבדאללה אבו מערוף: מהכשרה מקצועית, האגף להכשרה מקצועית.

<שולי אייל: אתה יודע שאין פעם שפגשו אותי בנושא ולא קיימתי - - -

<יוסי חדד: בקורס הזה 20 תלמידים, מתוך ה-20 תלמידים, עשרה מהמגזר, עשרה מהחבר'ה שלנו והקורס ארוך ומאוד קשה מבחינה כלכלית וגם לימודית.

<יוסי חדד: זה קורס חדש שנמצא ב - - -

אלי אלאלוף: תודה, יוסי.

אלי אלאלוף: הגברת, אחרונה.

<ענת שוסטר: אני מהשירות לשיקום תעסוקתי במשרד הרווחה.

אלי אלאלוף: עכשיו יש לכם שני שירותים, איך זה יהיה?

<ענת שוסטר: דבר ראשון, אני מייצגת את ד"ר נורדהיים, שהיא מנהלת את מנהלת התעסוקה במשרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים וספציפית אני רוצה לדבר כאן על הנושא של האנשים עם המוגבלויות ועל תכנית השוברים.

<ענת שוסטר: תכנית השוברים היא תכנית מבורכת, אבל לאנשים עם מוגבלויות יש כמה בעיות איתה.

<ענת שוסטר: דבר ראשון, דיברתם על זה שהעלויות הן מאוד מאוד כבדות, בעיקר למי שבמקרה הטוב מועסק בשכר מינימום מותאם, כלומר הם מרוויחים הרבה פחות משכר מינימום, וזה במקרה היותר אופטימי שלהם.

<ענת שוסטר: הנושא השני זה שהדרישות הן יחסית גבוהות.

<ענת שוסטר: כלומר אם מבקשים 12 שנות לימוד, אנשים עם מוגבלויות, שחלקם עם לקויות למידה קשות ולמדו בחינוך המיוחד, 12 שנות לימוד של החינוך הרגיל זה לא 12 שנות לימוד של החינוך המיוחד ולכן הם לא מתקבלים להרבה מאוד מקצועות.

<ענת שוסטר: כלומר זה חסם מאוד גדול.

אלי אלאלוף: טוב, יש לכם עכשיו את הזכות לדבר ביניכם לבין עצמכם.

<קריאה: כבר לא צריכים תיווך של הכנסת.

<ענת שוסטר: לא, אנחנו צריכים גם את משרד החינוך מהבחינה הזאת.

אלי אלאלוף: תרשי לי, אני מתנצל, התחייבתי להיות בעוד ועדה.

אלי אלאלוף: אל"ף, אני רוצה להודות וגם אם הבעתי כאב או כעס, זה בעיקר כאב מפני שזה תחום אדיר שיכול לעזור לחברה להשתקם.

אלי אלאלוף: אני לא מוכן לוותר על אף אחד מאיתנו שלא ימצא את דרכו במערכת המדינה.

אלי אלאלוף: אנחנו זקוקים לכל אחד מהאזרחים שלנו, לא חשוב איפה הם גרים ולמי הם מתפללים, בעיניי כל מי שרוצה שיעשה בתחום זה כטוב בעיניו, בתנאי שהמדינה תעמוד לצדו ותעמיד לרשותו את התנאים המינימליים.

אלי אלאלוף: אני שמח שיש באמת ריבוי מערכות, אבל למה לא תיאום ביניהן?

אלי אלאלוף: טוב שיש ריבוי, הריבוי מאפשר תחרות חיובית, שיפור של תחומים כאלה ואחרים, אבל למה לא תיאום?

אלי אלאלוף: התיאום זה החלק הזול ביותר, הוא לא דורש תקציבים, הוא דורש הבנה, הסכמה לשתף פעולה בינינו לבין עצמנו כדי לשפר ולהתמודד עם הבעיה המאוד מרכזית של אנשים שברגע שנותנים להם בתודעה הציבורית את המושג הכשרה מקצועית, כאילו זרקנו אותם מהחברה.

אלי אלאלוף: לא, להיפך.

אלי אלאלוף: ההיפך.

אלי אלאלוף: שימו לב מי היום מצליח להסתדר בחיים כלכלית, חברתית, משפחתית, סביבה, אזור, ובמקרו כלכלה, אלה רוב האנשים שנמצאים.

אלי אלאלוף: ההיי טק הציל את המדינה, בלי לפגוע באף אחד שלמד מדעי הרוח.

אלי אלאלוף: אנחנו לא יכולים להשאיר ולהסתפק בקיים.

אלי אלאלוף: זה מאבק של כל אחד מאיתנו, חייבים לעשות את זה.

אלי אלאלוף: לקחת אחריות, לרוץ ולא לחכות לנזקק לשירותים האלה.

אלי אלאלוף: אחד הדברים הקשים, חברים, זה לצאת לאנשים, לחפש אותם.

אלי אלאלוף: זו אחת המסקנות המרכזיות שלנו בדוח העוני.

אלי אלאלוף: אנשים, גם אם יש להם זכויות, לא יודעים למצות אותן, כולל בשירות התעסוקה.

אלי אלאלוף: ואל תיקחו את זה ככה, אני לא פוגע, באף אחד, חס ושלום, אין לי עניין לפגוע במישהו פה חס ושלום.

אלי אלאלוף: אבל שנבין, התחום הזה חייב לקבל את הנפח, וכולנו ביחד.

אלי אלאלוף: אז תהיה חקיקה, כפי שאמרתי לכם, שר העבודה ביקש שנדחה את זה בשלושה חודשים, שהוא יספיק ללמוד את הצעת החוק שלנו, זכותו המלאה לעשות את זה.

אלי אלאלוף: אנחנו גם נלך לכיוון התקציבים ונבקש משר האוצר לתקן את העיוות, כי לצערי אורי לא ייצג אותנו בתחום הזה נאמנה.

אלי אלאלוף: אני אומר את זה, גם אם הוא לא פה, אמרתי לו, ראיתם שאמרתי לו.

אלי אלאלוף: הנושא הזה של הכשרה מקצועית למבוגרים ולצעירים חייב להילחם במוסכמות או דעות קדומות, תקראו לזה איך שאתם רוצים.

אלי אלאלוף: יש פה פתרון אדיר לחברה הישראלית, הוא לא מלא, הוא לא יחיד, אבל הוא תחום שהוזנח.

אלי אלאלוף: בוודאי אתם לא אשמים, אבל כולנו אזרחים של המדינה, אז ניקח את זה יחד.

אלי אלאלוף: אז אני רוצה להודות לכם.

אלי אלאלוף: זה לא הדיון האחרון בעניין הזה ואני מודה על ההשתתפות שלכם.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה, תודה.