הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 87, 2016-12-05 12:00

אלי כהן: צהריים טובים.

אלי כהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא של חוק התכנית הכלכלית (תיקון חקיקה) ליישום המדיניות הכלכלית, הגברת התחרות באשראי קמעונאי, אגודות אשראי, הנפקת כרטיסי אשראי.

אלי כהן: אנחנו נתחיל קודם כל לקבל את הסקירה ממשרד האוצר על השינויים שהיו.

אלי כהן: ככל שהיו שינויים, ברוך, תאמרו לנו בבקשה את השינויים.

<ברוך לוברט: צהריים טובים.

<ברוך לוברט: אני אעבור על הנוסח ואני אסביר את השינויים שעשינו.

<ברוך לוברט: בעמוד הראשון יש תיקון להגדרה של הון עצמי, זה פסקה (1) סעיף קטן (ג) "בהגדרה "הון עצמי" בפסקה (2) אחרי השם "נותן השירותים הפיננסיים" יבוא "והמפקח רשאי לתת הוראות לעניין זה".

<ברוך לוברט: פה אנחנו עשינו שינוי, מבהירים את הסמכות של המפקח לתת הוראות בנושא הזה של הון עצמי.

<ורד קירו-זילברמן: ברוך, אתה קורא ממה שחולק?

<ברוך לוברט: עם טיפה תיקונים.

<ברוך לוברט: במקום 'רשאי לקבוע' יש 'רשאי לתת', ובמקום 'לאחר' זה 'אחרי'.

<ורד קירו-זילברמן: אז רק תציין את העמודים שאתה מפנה אליהם.

<ברוך לוברט: בהמשך העמוד, בהגדרה 'נושא משרה' אנחנו מבקשים להבהיר שגם חבר ועדת ביקורת שאינו דירקטור, היום לפי פקודת האגודות השיתופיות הוא לא נחשב כנושא משרה, אנחנו רוצים להבהיר ולהכניס אותו בהגדרה של נושא משרה, שהחובות והבחינה שלו יחולו גם לפי החוק.

<ברוך לוברט: "בהגדרה "נושא משרה", בפסקה (1) להגדרה האמורה, אחרי "בנותן השירותים הפיננסיים" יבוא "וכן חבר ועדת ביקורת שאינו דירקטור".

<ברוך לוברט: התיקון הבא הוא תיקון בעמוד 8 אצלי.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים אחרי פסקה (16).

<ברוך לוברט: אנחנו בהחרגות של המקטע הראשון של נותני אשראי, בעקבות הערה של חבר הכנסת ילין, אנחנו מוסיפים את הקיבוצים ואת אגודות קניות - - -

אלי כהן: חבר הכנסת ילין, זו הערה שלך.

חיים ילין: הוא אמר את זה.

חיים ילין: אתה גם אמרת את זה.

<ברוך לוברט: להגיד שוב?

אלי כהן: חבר הכנסת חיים ילין.

<ברוך לוברט: אחרי פסקה (16) יבוא "(17) אגודה להתיישבות לעניין מתן אשראי לחבריה או לתאגידים שבשליטתה ואגודה מרכזת לעניין מתן אשראי לחבריה או לתאגידים שבשליטתם.

<ברוך לוברט: בפסקה זו – "אגודה להתיישבות" – קיבוץ שיתופי, קיבוץ מתחדש או מושב שיתופי כפי שסווגו בתקנות לפי סעיף 65 לפקודת האגודות השיתופיות.

<ברוך לוברט: "אגודה מרכזת" – אגודה שיתופית שחבריה הם אגודות להתיישבות או תאגידים בשליטתם המלאה בלבד.

<ברוך לוברט: התיקון הבא זה תיקון לסעיף 25ג, בעמוד 13.

<קריאה: אני רק רוצה לציין לפרוטוקול שכל מה שמסומן פה בירוק אלה דברים ששינינו, אבל כבר הקראנו אותם ודיברנו עליהם בדיונים הקודמים.

<ברוך לוברט: בסעיף 25ג, סייגים לחובת הרישום.

<ברוך לוברט: עמוד 13.

חיים ילין: אין תיקונים.

<ברוך לוברט: סייגים לחובת הרישוי, הסמכות של השר לפטור.

<קריאה: נדבר על זה.

<ברוך לוברט: אז אני אסביר.

<ברוך לוברט: בסמכות לסייגים לחובת רישוי אנחנו רוצים להוסיף סמכות כמו שיש במקטע הראשון, מעבר למבטח וחברה מנהלת, לקבוע סמכות גם לשר באישור ועדת כספים של הכנסת לפטור סוגים מסוימים.

<ברוך לוברט: אין פטור לגבי גופים ספציפיים, יש פטור רק לסוגי גופים נוספים.

<ברוך לוברט: אני אקריא בסעיף קטן (ב), "השר רשאי בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לפטור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי סעיף 25ב.

<ברוך לוברט: אין בפטור כאמור כדי לפטור גוף מהוראות חוק הבנקאות (רישוי)'.

<ברוך לוברט: אני עובר לתיקון הבא.

<ברוך לוברט: התיקון הבא בעמוד 21.

<ברוך לוברט: במקום סעיף קטן (ג) יבוא - - -

חיים ילין: גם פה אין - - -

<ברוך לוברט: ועדת ביקורת.

<ברוך לוברט: אולי אצלכם זה עמוד 22.

חיים ילין: עמוד 22 ב-(ד).

<ברוך לוברט: זה לגבי הסמכויות לגבי ועדות דירקטוריון וועדותיו.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים, שוב, בגלל איזה שהוא חוסר בהירות שיש לגבי ועדת ביקורת, שוועדת ביקורת לפי פקודת האגודות השיתופיות אינה נחשבת ועדת דירקטוריון.

<ברוך לוברט: אנחנו רוצים להבהיר שהסמכויות שיש למפקח לעניין ועדות הדירקטוריון יחולו גם לעניין ועדת ביקורת.

<ברוך לוברט: אז במקום סעיף קטן (ג) יבוא (ג), ההתחלה טיפה שונה, כי כתבנו במקום סעיף קטן (ג) יבוא, זה "האמור בסעיף קטן (ג) יימחק ובמקומו יבוא:" זה אותו דבר, הסעיף עצמו יגיד "סמכויות המפקח לעניין ועדות דירקטוריון לפי סעיף קטן (ב) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לעניין ועדת ביקורת שאינה ועדת דירקטוריון".

<ברוך לוברט: זאת אומרת שהסמכויות של המפקח יהיו גם לגבי ועדת ביקורת.

<ברוך לוברט: אני עובר על הירוקים, כי הירוקים אלה סימונים של דבר שקראנו.

<ברוך לוברט: בעמוד, אצלי 35, אצלכם זה 38.

<ברוך לוברט: זה נוסח טיפה יותר מעודכן.

<ברוך לוברט: בעקבות הערות שקיבלנו מהנסחות של משרד המשפטים טיפה שדרגנו את הסעיף אז הוא טיפה שונה, הוא אומר אותו דבר מהסעיף שיש לפניכם.

<ברוך לוברט: תיקון לסעיף 104.

חיים ילין: זה סעיף 53, בסעיף 104, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא.

חיים ילין: ברוך, זה לא בדיוק מה שרשום לנו פה.

חיים ילין: אני אומר את זה בגלל שאם אנחנו מצביעים, אלי, הנוסחים הם שונים.

<ברוך לוברט: אז יש לך את הנוסח המעודכן.

<ורד קירו-זילברמן: ברוך, אני רוצה להגיד את העיקרון ואחר כך אנחנו כבר יכולים לתקן בנסחות של הכנסת.

<ורד קירו-זילברמן: העיקרון הוא שההסכמות שביקשה הוועדה זה אותן הסכמות לעניין נקודות הקצה שלא היו ברורות ובעיקר ההתייחסות שלנו הייתה למקום שבו בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי מגיע להיקף פעילות בנקאית ואינו תאגיד בנקאי ולא הגיש לבנק ישראל בקשה לקבלת רישיון.

<ורד קירו-זילברמן: זה מה שאנחנו רואים לפנינו וזה מה שפורט לפני המועד שבו ההיקף היה להיקף פעילות בנקאית.

<ורד קירו-זילברמן: זאת הכוונה וזה מה שבסופו של דבר נכתוב, חבר הכנסת ילין.

חיים ילין: אז זה הנוסח?

<ורד קירו-זילברמן: בסופו של דבר הכנסת היא זו שתנסח את החוק, אבל ככל שזו הכוונה ועל זה ההסכמה, אז אני אדאג לזה שבסופו של דבר זה מה שייכתב בנוסח.

<ברוך לוברט: אז בנוסח הטיפה יותר מעודכן מה שאנחנו מבהירים, זה אפילו יותר טוב מבחינת הנוסח ומבחינת הדיווח, ההסכמות לעניין פעולות שיינקטו כנגד בעל רישיון, לרבות התליה או ביטול רישיון, בהתקיים האמור באותו סעיף, שהוא חורג מהיקף פעילות בנקאית.

<ברוך לוברט: 25ט(א)(2) זה הסעיף שאמר שאם הוא מגיע להיקף בנקאי אז מתלים לו או מבטלים לו את הרישיון.

<ברוך לוברט: אז ההסכמה ביניהם תהיה לגבי הפעולות שיינקטו לגבי בעל רישיון כזה שהגיע להיקף פעילות - - - התיקון הבא זה תיקון בעמוד 42 אצלכם.

<ברוך לוברט: אני מזכיר, שוב, בעקבות ההערה של חבר הכנסת ילין, אנחנו עושים החרגות לקיבוצים ולאגודות הקניות, גם במקטע הראשון וגם במקטע השני של אגודות אשראי.

<ברוך לוברט: במקטע השני אנחנו לא עושים את זה על דרך של החרגה בחוק שלנו אלא אנחנו חוזרים לחוק הבנקאות (רישוי) ושם אנחנו עושים את ההחרגות.

<ברוך לוברט: זה התיקון פה, בחוק הבנקאות.

חיים ילין: לא מחכים לכלום?

<קריאה: אני חושב שזה סגור, אבל בוא נשמע.

חיים ילין: זה לא סגור עד שלא מצביעים פה.

חיים ילין: אנחנו, הגזברים לשעבר, סופרים את הכסף, אתה יודע איפה.

<ברוך לוברט: תיקון בחוק הבנקאות (רישוי), זו הפסקה הראשונה שאנחנו מוסיפים, זו פסקה ראשונה "בסעיף 21(ב) בפסקה (2) להגדרה "מתן אשראי" אחרי "לקונים" יבוא "לרבות בידי אגודה להתיישבות לחבריה" ובסופה יבוא "לעניין זה "אגודה להתיישבות" – קיבוץ שיתופי, קיבוץ מתחדש, או מושב שיתופי כפי שסווגו בתקנות לפי סעיף 65 לפקודת האגודות השיתופיות".

<ברוך לוברט: זאת אומרת מה שאנחנו מחריגים פה מחוק הבנקאות (רישוי), אבל אני מזכיר, יש לנו שני חלקים, אנחנו מחריגים רק את החלק הראשון, רק את הקיבוצים.

<ברוך לוברט: לגבי איגודי קניות, אנחנו נפגשנו איתם והבנו שהמגבלות ממילא עד 30 מספקים אותם ואין פה החרגה.

חיים ילין: עד 30 מפקידים אין שום בעיה, אין דבר כזה בו זמנית, לא קיים.

<ברוך לוברט: התיקון הבא זה תיקון בעמוד - - -

<קריאה: הערה לפרוטוקול, עלתה בקשה להחריג גם - - -

אלי כהן: לא, תיכף נדבר על בקשות.

אלי כהן: אני אתן לך להתייחס.

<ורד קירו-זילברמן: ברוך, אין יותר תיקונים.

<ברוך לוברט: יש תיקון הבא, יש הוראת מעבר.

<ורד קירו-זילברמן: לא, זה משהו שאתה צריך להסביר אותו.

<ברוך לוברט: אז הסברתי אותו בדיון הקודם, אני רוצה לקרוא את הסעיף.

<ורד קירו-זילברמן: כרגע זה עוד לא מקובל.

<ורד קירו-זילברמן: לטעמנו יש פתרון לזה בחוק, אז אם אתם רוצים אפשר לדבר על זה.

<ברוך לוברט: אז אני מבקש להציג את זה, אם אפשר.

אלי כהן: כן.

<ברוך לוברט: אנחנו, כפי שהצגתי בישיבה הקודמת, מבקשים לחזור למקטע הראשון ואנחנו מבקשים לקבוע פה הוראת מעבר לגבי נותני האשראי שמחלקת בין המלאי הקיים של הרישיונות לבין הרישיונות החדשים.

<ברוך לוברט: יש שתי הוראות במקטע הראשון, אחת לגבי הצורך של הרגולטור לתת תשובה תוך 70 יום לבקשות לרישיונות ואנחנו מבקשים לדחות אותו בשנתיים, כיוון שיש לנו צבר מאוד גדול של נותני אשראי וגם אגודות אשראי ומנפיקים שייצברו במהלך התקופה עד יוני ואנחנו מבקשים, אחת, לתת דחייה של שנתיים ב-70 היום שאנחנו צריכים לתת תשובות לפניות החדשות, ומהצד השני לקבוע הוראה שתבהיר שלגבי מי שהגיש בקשה לקבל רישיון ועדיין לא קיבל את הרישיון, אז לאפשר לו להמשיך לפעול.

חיים ילין: מה ההיגיון לעבור מ-70 יום לשנתיים?

<ברוך לוברט: לא, לא לשנתיים, אני אומר לדחות את התחילה בשנתיים.

<ברוך לוברט: כיוון שיש אלפי - - -

<ורד קירו-זילברמן: זה לא תחילה, ברוך, תדייק, רק את הרישיונות.

<ברוך לוברט: את התחילה של ה-70 יום.

<ברוך לוברט: יש שני סעיפים פה.

<ברוך לוברט: הסעיף הראשון שיש בפניכם זה סעיף קטן (ב)(1) שאומר שעל אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) תחילתו של סעיף 18 ביום כ"ז באייר התשע"ט, 1 ביוני 2019.

<ברוך לוברט: כרגע אנחנו מדברים על היערכות של רישיונות של אנשים שעוסקים כנותני אשראי באגודות אשראי, כמנפיקים.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על אלפי פניות שצפויות להגיע לרשות שוק ההון בחודשים הקרובים והצפי הוא שהמפקח לא יעמוד ב-70 היום שהוא צריך כדי לתת להם תשובה, כי מדובר על אלפי פניות.

<ברוך לוברט: אז אנחנו אומרים, את ההוראה שהוא צריך לתת תשובה תוך 70 יום נדחה בשנתיים.

<ברוך לוברט: בשנתיים הראשונות, עד שהוא נערך, עד שהוא נותן תשובה למלאי הקיים של העוסקים הקודמים, כדי לאפשר להם גם להמשיך לפעול, אז יהיה לו יותר מ-70 יום בשנתיים הראשונות.

חיים ילין: כמה?

חיים ילין: בתוך השנתיים הראשונות, אני מבין, מ-70 ל-100 יום?

חיים ילין: מה יהיה לו?

<ברוך לוברט: זה התיקון השני, שאני אקריא אותו, זה תיקון לסעיף 115, שבסעיף קטן (א), בפסקה (1), בסופה יבוא "בהנפקה של כרטיסי אשראי" ואחרי סעיף קטן (א) יבוא "(א)(1) על אף הוראות סעיפים 12 ו-25יא עוסק ותיק שהגיש לפני יום התחילה, או יום התחילה המאוחר, בקשה לקבל רישיון, או בקשה לקבל רישיון וקיבל אישור לכך מאת המפקח הוא רשאי להמשיך בעיסוקו, אף שאין בידו רישיון, כל עוד לא ניתנה החלטת המפקח וההוראות על עוסק כאמור יחולו בתקופה שמיום התחילה עד למועד החלטת המפקח כאילו היה בעל רישיון".

חיים ילין: אני באמת לא מבין.

חיים ילין: אנחנו יושבים פה, מחלקים לנו בדיסק און קי את תקציב המדינה ומצפים שאנחנו בחודשיים, פחות מ-70 יום, נעבור על איזה 1,500 עמודים עם תקציב של מיליארדי שקלים.

חיים ילין: ברור לך שזה כמעט בלתי אפשרי לעשות את הדבר הזה, אבל זו המשימה שנותנים לנו, ועכשיו אתה בא ואתה אומר שעל 1,000 רישיונות שיבואו במכה אחת 70 יום לא מספיק ואתה רוצה בשנתיים הראשונות להרחיב ל - - - שיתחילו לעבוד.

<ברוך לוברט: אל"ף, הם מתחילים לעבוד, בי"ת, אני רק מסביר, התיקון השני אומר שבסופו של דבר אנחנו לא רוצים למנוע מעסקים קטנים, או מעסקים בכלל שקיימים להפסיק את הפעילות שלהם ב-1 ביוני.

<ברוך לוברט: ההיפך, אנחנו רוצים לאפשר להם.

<ברוך לוברט: לכן ההוראה השנייה אומרת, מעבר ל-70 יום, ההוראה השנייה אומרת, אדם הגיש בקשה למפקח, ברגע שהוא לא נתן לו תשובה עדיין הוא יכול להמשיך לפעול ויראו אותו כבעל רישיון.

<ברוך לוברט: יש לי את סמכויות הפיקוח, מצד שני - - -

חיים ילין: זה בסדר.

חיים ילין: זה משהו אחר.

אלי כהן: חבל שלא ישבתם יחד.

<ורד קירו-זילברמן: יש כמה דברים שאני חייבת להגיד שלצערי הרב לא ישבו איתי לעומק והניחו עליי ולכן גם ההתייחסות שלי תהיה מוגבלת, דברים שגם רציתם לשים בנוסח ואני לא מסכימה כי לא דיברנו על זה.

<ורד קירו-זילברמן: ככל שיש בעיה עם מועדים החוק נותן לזה פתרון והחוק אומר במפורש שאפשר לגשת, 'השר, באישור ועדת כספים, רשאי לדחות בצו את המועדים האמורים בסעיף קטן (ב).

<ורד קירו-זילברמן: מצא כי הדחייה דרושה לשם היערכות ליישום הוראות חוק זה', יש לנו סעיף קיים, המועד עוד לא הגיע, אתם עכשיו לוקחים איזה פרגמנט מהצעת החוק, מבקשים לדחות אותו, אני לא מבינה את המשמעויות של הדבר הזה.

<ורד קירו-זילברמן: זה אומר שכל מי שקיים היום בשוק למעשה יוכל להתחיל לפעול - - -

<ברוך לוברט: אם הוא הגיש בקשה והמפקח - - -

<ורד קירו-זילברמן: אם הוא הגיש בקשה.

<ורד קירו-זילברמן: אתה לא יודע מי הוא, אתה לא יודע - - -

<ברוך לוברט: לא, אם אני לא ארצה שהוא יפעל אני אסרב לבקשה שלו.

<ורד קירו-זילברמן: אני אומרת, חכו, יש לכם זמן עד ה-1 ביוני 2017 או אפילו יותר, עד 2018.

<ורד קירו-זילברמן: אפשר לחכות, אפשר לגשת בצורה - - -

<ברוך לוברט: עד 17'.

<ורד קירו-זילברמן: אין בעיה, גם 18', אפשר לגשת, יש לכם די והותר זמן לגשת, לעשות היערכות ובדרך המקובלת.

<ורד קירו-זילברמן: לא סתם אנחנו כתבנו את הסעיף הזה, זה סעיף שאתם כתבתם אותו, אז עכשיו אתם באים לשנות אותו?

<ורד קירו-זילברמן: ועוד בלי לתאם את זה איתנו?

<ורד קירו-זילברמן: אני לא מצליחה להבין את ההיגיון, ברוך.

<עבד חסדייה: היום אנחנו נכנסים לפקח על שוק שהוא לא שוק שאין בו שחקנים, יש היום מלאי קיים של 2,200 שחקנים, צ'יינג'ים, לצורך העניין, שגם עוסקים באשראי.

<עבד חסדייה: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שב-1 ביוני כל הגופים האלה, בגלל שהרגולציה - - -

<ורד קירו-זילברמן: אתה לא תגיע.

<עבד חסדייה: שנייה, אני אשלים.

<ורד קירו-זילברמן: יהיה לך כאן, אתה תבקש אורכה.

<עבד חסדייה: אני אסביר למה דחיית החוק היא לא טובה.

<עבד חסדייה: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שב-1 ביוני כל הגופים האלה פועלים בלי רישיון, כי בסוף הרגולטור לא יכול לעמוד במגבלה של ה-70 יום להנפקת רישיונות לכל הגופים האלה.

<עבד חסדייה: צריך לזכור שחלק מהמטרה והרציונל של החוק הזה זה לבוא ולעשות בדיקת - - - ראויה לשחקנים שאנחנו נותנים להם רישיון.

<עבד חסדייה: לכן אנחנו לא רוצים לעשות איזה שהיא עבודה חאפ לאפית ולתת רישיונות לכולם, אלא אנחנו רוצים בסוף לבדוק באמת למי אנחנו נותנים רישיון.

<עבד חסדייה: הדחייה של כל החוק בסופו של דבר תביא לכך שאת כל הסעיפים ואת כל הרגולציה, שאנחנו מוכנים אליה, אגב, תידחה.

<ורד קירו-זילברמן: לא, את המועדים האמורים - - -

אלי כהן: חברים, כל ההתנהלות כאן על סעיף שאתם הייתם צריכים להתנהל - - - בעיניי, אגב, הוא לא מקובל, הייתם צריכים למצוא את הזמן ואני לא רוצה להגיד מי אחראי.

אלי כהן: עצם הסוגיה הזאת שדנה כאן בפני כולנו, אני חושב שהיא יכלה להיות פנימית לעניין הנושא הזה.

אלי כהן: תיכף אנחנו נעשה הפסקה ואתם תדונו ביניכם.

אלי כהן: לפני שנעבור להתייחסויות למה שהקריא ברוך, איפה עומד הנושא של הדביט?

אלי כהן: ביקשנו לקדם, אם אנחנו כבר עושים, שיהיה כבר הנושא של הדביט, איפה זה עומד?

<ברוך לוברט: אדוני, כפי שאמרנו גם בדיון הקודם, הנושא של הדביט לא נכלל בהצעת החוק.

<ברוך לוברט: מה שנכלל בהצעת החוק זה רק הסדרה של כרטיסי אשראי, לא כרטיסי דביט וגם לא לגבי נותני שירותים ונכס פיננסי.

<ברוך לוברט: זה דורש היערכות שונה.

<ברוך לוברט: אנחנו גם צריכים לקבל הסכמות.

<ברוך לוברט: אני מניח שאין כרגע הסכמות בתוך הממשלה בנושא הזה.

<ברוך לוברט: מה שהוסכם זה להסדיר מישור מאוד צר ומוגדר של אשראי בלבד.

אלי כהן: ויש מניעה לעשות את זה?

אלי כהן: בנק ישראל מתנגד לדביט?

אלי כהן: אני רוצה להבין.

<עירית מנדלסון: אין שום התנגדות לדביט, אלא אנחנו, כפי שגם הצגנו את זה בשבוע שעבר, בישיבה, אנחנו מקדמים כרגע את חוק שירותי תשלום, שיסדיר בצורה מלאה את ההנפקה.

<עירית מנדלסון: חשוב לומר שאותם גופים יוכלו עדיין להנפיק דביט, אין איסור להנפיק דביט.

<עירית מנדלסון: זאת אומרת זה לא שאותם גופים שאנחנו מדברים עליהם כרגע לא יוכלו להנפיק דביט, הם יצטרכו רישיון אם הם נותני אשראי - - -

איילת נחמיאס ורבין: זאת אומרת הם יצטרכו לבקש, הם יצטרכו לפנות ולבקש אישור כדי להנפיק דביט.

<עירית מנדלסון: לא.

<עירית מנדלסון: הנפקה של דביט כרגע, עד לחוק שירותי תשלום, לא דורשת רישיון.

<עירית מנדלסון: מה שדורש רישיון זה רישיון של הנפקת כרטיס אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: ביום אחרי חוק שירותי תשלום קמה אגודת אשראי ואגודת אשראי רוצה להנפיק דביט.

חיים ילין: לא רק אגודת אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו כרגע באגודת אשראי.

<עירית מנדלסון: כל גוף שירצה להיות מנפיק - - -

חיים ילין: זה כל גוף.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, אני מבינה את זה, אבל כרגע אני מדברת על - - - צר עולמי כעולם איגודי האשראי, בסדר?

איילת נחמיאס ורבין: כרגע.

איילת נחמיאס ורבין: יום למחרת מה הם צריכים לעשות כדי שיהיה להם דביט?

איילת נחמיאס ורבין: יום למחרת שיש את חוק שירותי תשלום.

<עירית מנדלסון: חוק שירותי תשלום בוחן אילו גופים יהיו פטורים מרישיון.

איילת נחמיאס ורבין: ויש איגודי אשראי, מה קורה יום למחרת?

<עירית מנדלסון: אגודת אשראי, עדיין לא עשינו בחינה לגבי אגודת אשראי כי עוד לא התקבל החוק, אבל ככל הנראה, מה שאנחנו רואים כרגע, היא תהיה פטורה מרישיון של מוסד תשלומים, כי הרישיון שלו הוא מספיק - - - אני רק רוצה להסתייג, יכול להיות שיהיו דרישות מסוימות שכן נחיל עליהם בהיבטים תפעוליים שונים, אבל בעיקרון - - -

איילת נחמיאס ורבין: ואז היא תוכל להנפיק דביט?

<עירית מנדלסון: היא תוכל לבצע את כל שירותי התשלום, בוודאי.

חיים ילין: דביט לא צריך - - -

<עירית מנדלסון: לא, לא קשור, היא תוכל לספק שירותי תשלום, הנפקה, סליקה, ניהול חשבון תשלום.

<עירית מנדלסון: היא לא תדרוש - - -

איילת נחמיאס ורבין: אפילו לא - - - לחוק שירותי תשלום - - -

אלי כהן: חוק שירותי תשלום, איפה הוא עומד, ברוך?

<ברוך לוברט: אצלם.

<עירית מנדלסון: אבל חשוב להבהיר, היום אין שום איסור להנפיק דביט.

<עירית מנדלסון: לא צריך רישיון בשביל להנפיק דביט.

אלי כהן: אני רוצה להבין, כל עוד אין חוק שירותי תשלום אפשר דביט או אי אפשר דביט?

<ברוך לוברט: אפשר דביט, אני חושב שההערה של - - - אני לא יודע אם הבחור נמצא, ההערה פה שהם דווקא רוצים את הרישיון בשביל הסכֵמות הבינלאומיות כדי להראות את הלגיטימיות.

<ברוך לוברט: זה שמותר להם או אסור להם זה פחות מעניין.

איילת נחמיאס ורבין: מה שאני אומרת לכם, זה בכלל דיון אחר.

<עירית מנדלסון: יהיה לנו את הדיון - - - אותם גופים שפנו, גם אנחנו שמענו את ההערות.

<עירית מנדלסון: ברגע שיהיה את חוק שירותי התשלום יקבלו רישיון ויוכלו לפעול.

<ברוך לוברט: נכון, בסדר, אני מסכים.

<ברוך לוברט: אני לא חולק, אני רק אומר שה - - -

<עירית מנדלסון: כרגע הם יכולים להמשיך ל - - -

איילת נחמיאס ורבין: אבל לצורך העניין הם לא איגוד אשראי - - - סליחה שאני מצביעה עליך, אבל אתם לא איגוד אשראי, אתם סוג של - - -

<קריאה: צ'יינג'.

איילת נחמיאס ורבין: של צ'יינג'.

<ברוך לוברט: אבל יש פה איגוד אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: לא, אז השאלה מה זה אומר מבחינתו.

איילת נחמיאס ורבין: יכול להיות שאנחנו - - -

אלי כהן: ברוך, אני רק רוצה לעשות סדר לעצמי.

אלי כהן: אז - - -

<ברוך לוברט: יהיה להם מותר.

<ברוך לוברט: אין הגבלה, אין שום מגבלה.

אלי כהן: כיום במצב הנוכחי אפשר לעשות?

<ברוך לוברט: כן, אפשר ל - - -

אלי כהן: אפשר לעשות.

אלי כהן: וכשיהיה חוק שירותי תשלום, אז?

<ברוך לוברט: כשיהיה חוק שירותי תשלום אז הם יקבלו רישיון ואז יוכלו להראות את הרישיון גם לסכֵמות ה - - -

<קריאה: זה בסכֵמות, אבל זה לא קשור לאיגודי אשראי.

אלי כהן: כלומר אין מניעה.

<ברוך לוברט: אין מניעה, בדיוק.

חיים ילין: כמה זמן ייקח לחוק?

<עירית מנדלסון: אנחנו נמצאים עכשיו ממש בסוף, אנחנו בשבועיים הקרובים מפרסמים תזכיר.

<עירית מנדלסון: בשבועיים-שלושה הקרובים.

חיים ילין: מה זה אומר?

חיים ילין: תסבירי לי עכשיו.

<עירית מנדלסון: מה זה מה זה אומר?

<עירית מנדלסון: פרסמנו עקרונות.

חיים ילין: אחרי זה מה?

<עירית מנדלסון: אנחנו עכשיו בתהליך של שימועים.

חיים ילין: כמה זמן?

חיים ילין: אוטוטו?

חיים ילין: זה אוטוטו שנה, שנתיים או שלוש?

<עירית מנדלסון: לא, זה לא שנה או שנתיים שלוש.

<עירית מנדלסון: דיברנו על החודשים הקרובים, כשהמטרה שלנו היא להעביר את הכסף.

<עירית מנדלסון: התזכיר כתוב כבר, אנחנו עכשיו מתחילים את הדיונים - - -

חיים ילין: מה הנוהל אחרי התזכיר?

<עירית מנדלסון: מה הנוהל אחרי התזכיר?

<ברוך לוברט: התזכיר מופץ להערות הציבור ל-30 יום, אחרי זה עובר ועדת שרים לחקיקה, נסחות.

חיים ילין: ברור, אין כמו הציבור, אנחנו משרתים אותו.

חיים ילין: כמה זמן ייקח?

<קריאה: זה לא תלוי רק בנו, כמובן זה תלוי בכנסת.

<קריאה: עניין של תזכיר זה תוך כמה חודשים כמובן, לא רק תלוי בנו.

חיים ילין: חודשים?

<קריאה: חודש, חודשיים, שלושה.

<קריאה: אנחנו רוצים לעשות את - - -

<קריאה: המטרה שלנו זה כמה שיותר מהר.

<קריאה: זה אחד מהעניינים הכי דחופים על סדר היום שלנו, אנחנו רוצים לקדם את זה כמה שיותר מהר, היו חברים בוועדה.

<קריאה: מבחינת הלו"ז שלנו חודש-חודשיים תזכיר, הערות ציבור 21 יום, ועדת שרים לענייני חקיקה ואז - - -

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג לא כאן, מכיוון שאני תיכף רוצה להתקדם אני מקווה שאני אשאל את השאלה שלה בצורה מהימנה.

אלי כהן: היא דיברה על רשם האגודות השיתופיות, הוא נמצא כאן?

<אריאלה מלכה: אלה פה, סגנית הרשם.

אלי כהן: האם יש מניעה, איך הולך הנושא של האגודות?

אלי כהן: נשאלת השאלה אם אפשר להפלות מישהו וכן הלאה.

אלי כהן: אם תוכלי לתת לנו קצת - - -

<אלה אלון: כעיקרון התקנון של האגודה השיתופית מאושר על ידי הרשם, אנחנו לא מאשרים סעיפים שיש בהם אפליה, אנחנו - - -

<קריאה: אבל יש ועדות קבלה באגודות שיתופיות.

<קריאה: להתיישבות.

חיים ילין: נגב גליל בלבד.

<אלה אלון: יש תנאי כשירות שנקבעים בתקנון, לא יאושרו תנאים שהם מפלים.

<ורד קירו-זילברמן: אלה, יש לי שאלה.

<ורד קירו-זילברמן: אני רק רוצה לחדד את מה שחברת הכנסת זנדברג מבקשת להבין, אם יכולה להיות אפליה או אי קבלה של מישהו לאגודת אשראי על בסיס מצבו הכלכלי.

<אלה אלון: זה יכול להיות בשתי דרכים.

<אלה אלון: אל"ף, אם קובעים סכום מסוים שצריך לשלם כדמי חבר או כקניית מניה.

<אלה אלון: יש בזה איזה שהוא חסם, שאנשים שאין להם יכולת כלכלית לא יוכלו לשלם.

<אלה אלון: זה דרך אחת שבה אפשר לעשות את זה ואני לא חושבת שאנחנו צריכים לעשות משהו בנושא.

<אלה אלון: ואופציה אחרת שאני יכולה לחשוב עליה, אם למשל תקבע אגודת אשראי כשיהיו דירוגי אשראי במדינה שהיא מקבלת רק אנשים עם דירוג אשראי גבוה יותר.

<אלה אלון: אז זה לגיטימי, אני לא רואה עם זה בעיה.

<אלה אלון: חשוב להבין, אגודת אשראי זה כלי להוזלת שירותים בנקאיים.

<אלה אלון: יהיו אגודות אשראי שיכוונו לנזקקים, אבל הרעיון הוא להוות תחרות לבנקים, ליצור כלי שמוזיל את העלויות.

<אלה אלון: לא כל אגודת אשראי חייבת לקבל את כולם, יהיו אגודות אשראי לכל מיני תחומים שיהיו להם כל מיני קריטריונים, סטודנטים, קבוצות אחרות.

<אלה אלון: אני לא חושבת שאנחנו יכולים מראש, אנחנו נדאג שלא תהיה אפליה במובנים של אפליה חשודה, אבל אני לא חושבת שמראש אפשר לפסול אפליה, שזה לא ממש אפליה, אלא זו איזה שהיא תכנית עסקית של האגודה שפועלת בצורה מסוימת.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: לפני שנעבור לסיום.

אלי כהן: לגבי ההערות והסוגיות שהקריאו במשרד האוצר, ברוך, אם יש למישהו הערות או דברים, בבקשה.

אלי כהן: נלך לפי הסבב, התייחסויות קצרות, רק לסוגיות שהועלו.

<יוני מירון: אני רוצה רק תשובה לחבר הכנסת ילין.

חיים ילין: יוני, הכול בסדר, אל תעורר כלום.

איילת נחמיאס ורבין: אל תעורר איגודים משנתם.

חיים ילין: לא, הכול בסדר.

אלי כהן: יוני, יש עוד משהו שאתה רוצה להוסיף?

<יוני מירון: לא, אם הוא קיבל מענה.

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: קונפינו, כן.

<רועי קונפינו: אני רק רוצה להסביר את הנקודה של הדביט ולמה זה בעייתי מבחינתנו.

<רועי קונפינו: אני לגמרי מבין את ההתייחסות של בנק ישראל, אני מבין את הצורך לחכות ואת הרצון לעשות את זה בצורה מסודרת.

<רועי קונפינו: אני רק אסביר למה מבחינתנו יש פה בעיה.

<רועי קונפינו: אנחנו חברה, שאחרי שהיא גייסה כסף יש לה בערך שנה עד שאנחנו חייבים להתחיל להרוויח, אחרת אין לנו אורך נשימה של חמש או שש שנים כמו בנקים.

<רועי קונפינו: כדי שאנחנו נוכל לעבוד אין לנו בעיה משפטית עקרונית.

<רועי קונפינו: כמו שצוין פה בצדק, זה לא שיש פה איסור להנפיק, אבל ברגע שלי אין רישיון ואפשר לקבל רישיון זו בעיה מסחרית מהותית בשבילי להשיג הסכמה מסחרית מול גופים בנקאיים בינלאומיים כמו ויזה ומסטר קארד כדי להנפיק דביט.

<רועי קונפינו: במילים אחרות, כשאני מגיע ואני יושב עם מישהו כמו ויזה או מסטר קארד ואומר לו 'אני רוצה להנפיק' הם אומרים לי אוקיי, 'קודם כל מבחינת הארגון הבינלאומי אנחנו צריכים לדעת שיש לך רישיון', אז אני אומר 'אין לי רישיון', אז הם אומרים 'למה אין לך רישיון?' אז אני אומר 'לא, כי בישראל הרישיון הוא רק לאשראי ואני רוצה בעצם לתת דביט', אז הם אומרים 'בסדר, אז תפתור את הדברים האלה וכשתפתור את הדברים האלה תבוא אליי ואז נדבר'.

<רועי קונפינו: זאת הבעיה שאנחנו מדברים עליה.

<רועי קונפינו: אני לגמרי מבין את בנק ישראל, זה נראה לי לגיטימי - - -

<עירית מנדלסון: כמו שדיברנו, ודיברנו לפני חודש-חודשיים, שבאמת - - -

איילת נחמיאס ורבין: אני אמלא את מקומו של היושב ראש, מה שאני לא עושה טוב כמוהו, אבל אי אפשר שאתם מדברים ביניכם, אנחנו לא שומעים מה את אומרת.

אלי כהן: היא ענתה לו, רק תגבירי יותר את הקול.

<עירית מנדלסון: אני אומרת שאנחנו מבינים, אומרים חודש-חודשיים, תהיה הסדרה כוללת אחידה, לא רק לדביט, אלא לכל סוג של כרטיס חיוב, לכל סוג של מנהלי חשבונות תשלום, הנפקה וסליקה, בצורה אחידה, הם יוכלו לקבל את הרישיון ולפעול.

<רועי קונפינו: שוב, אני מבין לגמרי, אני רוצה להסביר עוד פעם, אני לגמרי מבין את מה שבנק ישראל אומר, אני רק אומר שמבחינתנו, כחברת סטרט אפ, אנחנו גוף קטן, אין לנו זמן לחכות חצי שנה, אם במקרה זה ייקח חצי שנה להסדרה, אין לנו את הכסף הזה.

<רועי קונפינו: אנחנו גייסנו סכום כסף מסוים, הכסף הזה, אנחנו חייבים לצאת עם מוצר לשוק תוך איקס זמן ואני מבטיח לכם שיש עוד הרבה חברות כאלה.

<עירית מנדלסון: תראה, זה גם לא האכסניה כרגע, אנחנו מדברים פה על חוק הפיקוח ושירותים פיננסיים, על נותני אשראי.

<עירית מנדלסון: המטרה היא באמת פה, כפי שאמרנו, זה באמת לאפשר לנותני אשראי בלבד וזו המטרה של החוק והכותרת של החוק גם להנפיק.

<עירית מנדלסון: זאת אומרת זה לא נכון לבוא ולקחת את הפעילות שלכם, שהיא הרבה יותר רחבה ולהכניס את זה לחוק הפיקוח - - -

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: רועי, עוד דברים, בבקשה?

<רועי קונפינו: כן.

<רועי קונפינו: נקודה אחרונה, שגם ציינו את זה בפעמים הקודמות, זה לגבי החיבור למערכות התשלומים, גם זה משהו שאני מבין, שוב, אני מניח שבנק ישראל, מבחינתם, הם רוצים לאפשר לנו להתחבר למערכות התשלומים בהמשך, במערכות התשלומים אני מתכוון, מס"ב, שב"א ודברים כאלה.

<רועי קונפינו: ככל שהדבר הזה לוקח לו יותר זמן, שוב, זו בעיה מבחינתנו.

<רועי קונפינו: אנחנו צריכים איזה שהיא ודאות רגולטורית כדי לדעת בתוך איזו סביבה אנחנו מתנהלים.

<רועי קונפינו: אנחנו נשמח שהדבר הזה יוסדר כמה שיותר מהר.

<עירית מנדלסון: אז אתה יכול לראות, אני חושבת שוודאות, עוד אין חוק, אבל פרסמנו את העקרונות, פרסמנו את עקרונות הגישה, ראית שכל גוף שנותן שירותי תשלום ויקבל את הרישיון של ה-PSD, של חוק שירותי תשלום, יוכל להיות משתתף ישיר במערכות התשלומים.

<עירית מנדלסון: אני חושבת שאיזה שהיא ודאות כבר ראית מהפרסום של העקרונות, זה המקום שאנחנו הולכים אליו וכמובן זה יקבל ביטוי גם בחקיקה עצמה.

<עירית מנדלסון: אז מהבחינה הזאת, אני חושבת שאתם יכולים - - -

אלי כהן: תודה רבה.

<תום דרומי חכים: ראשית, במרוץ הזה של החקיקה קצת אובדת ההתרגשות של - - - בכל זאת מבחינתנו הוועדה הזאת הספציפית והאישור של עוד כמה שבועות, זה ממש יום חג ובשורה שחשוב להזכיר אותה במהלך ה - - - אנחנו פה עם חלק מהחברים סביב השולחן כבר ארבע או אפילו חמש שנים בדיונים ואנחנו מודים, מהקטן ועד הגדול, מהמפקחת והשר ועד חברי הכנסת הנכבדים והפקידים השונים שעבדנו מולם לאורך השנים.

<תום דרומי חכים: לשיטתנו אגודת אשראי, וזה עלה פה, היא צריכה לספק שירות לציבור ושירות לכלל הציבור.

<תום דרומי חכים: רק לאחרונה עשינו מהלך של להפחית את עלות ההצטרפות אלינו על מנת לאפשר לעוד חברים ולעוד - - -

אלי כהן: אנחנו בדיון מסכם.

אלי כהן: אם תוכל באמת להיות ספציפי.

<תום דרומי חכים: נקודה ספציפית לעניין השאלה של אפליה בהצטרפות.

<תום דרומי חכים: לשיטתנו כל אזרח אמור להצטרף באופן אוטומטי על אף החקיקה.

<תום דרומי חכים: שיקולים אחרים של מתן אשראי או דברים כאלה, זה בהתאם לדירוג, זה לאחר שהוא חבר ומקבל לפחות את השירותים הבסיסיים לאגודת האשראי.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: עוד מישהו רוצה להתייחס?

אלי כהן: הייתה עוד נקודה שהייתה לגביה הסכמה, שוב, לבקשתה של חברת הכנסת זנדברג, בנושא של עמותות ואגודות שלצורך העניין אם אין 2.5% מההון אז המגבלה של ה-50 וה-25 לא תחול עליהם.

אלי כהן: פרופ' זוסמן, בסדר?

<נתן זוסמן: לנו אין בעיה.

אלי כהן: ברוך, אני מבקש להכניס את זה.

<לימור תוסייה כהן: אדוני, לי יש התייחסות.

<לימור תוסייה כהן: אני שמעתי את ההערות שמתייחסות לעמותות וחברות לתועלת הציבור ככאלה שבאות לסייע לאגודות האשראי להרים את הפעילות וכו'.

<לימור תוסייה כהן: ככאלה, כגופים שפועלים לא למטרת רווח, אני מבינה איך אפשר להבחין אותן מתאגידים אחרים, אבל ברגע שמכניסים פה את האגודות השיתופיות צריך להבין שיש הרבה אגודות שיתופיות שהן אגודות עסקיות ולכן השאלה איפה ההבחנה בין אותן אגודות שיתופיות עסקיות שאתה פותח להן את השער לבין תאגידים אחרים, שהם לא - - -

אלי כהן: אני אחדד, בחוק, מה שרשום, שעמותות מעבר ל-50 עובדים ומחזור של 25 מיליון לא יכולות לקחת חלק.

<לימור תוסייה כהן: עסקים קטנים.

<לימור תוסייה כהן: נכון, ההתייחסות כרגע בחוק היא עסקים קטנים, בלי קשר לצורת התאגוד שלהן.

<לימור תוסייה כהן: אם אתה פותח את זה לאגודות שיתופיות, עמותות וחברות לתועלת הציבור אתה למעשה אומר שרק חברות לא יכולות והשאלה מה ההצדקה לזה.

<לימור תוסייה כהן: אז, שוב, אני מוכנה לקבל את ההבנה שיש הבחנה בין חברות לתועלת הציבור ועמותות.

<לימור תוסייה כהן: אגודות שיתופיות בעיניי זו בעיה להכניס אותן ככאלה שיש להן קריטריונים מופרדים ומובחנים.

אלי כהן: לא, נהפוך הוא, היום יש להם קריטריונים שמגבילים אותם.

אלי כהן: זאת אומרת אנחנו אומרים שאם אתה 2.5% מההון, לשחרר את המגבלה הזאת.

<לימור תוסייה כהן: נכון, אני מבינה, אבל - - -

אלי כהן: כלומר היום המצב הפוך, הם מופלים לרעה.

<לימור תוסייה כהן: אבל יש אגודות שיתופיות שהן עסקיות לגמרי ויש חברות שהם עסקיות לגמרי, אז למה המסגרת התאגידית אמורה לשנות בגוף שתכלס המהות שלו והמטרות שלו הן אותן המטרות.

אלי כהן: אז מה את מציעה?

<לימור תוסייה כהן: כל הדיון שנעשה פה בוועדה בעקבות ההערה של חברת הכנסת זנדברג נגע, בעיקר, היו אמירות על אגודות שיתופיות, אבל לא התמקדנו בהן, עמותות וחברות לתועלת הציבור, אנחנו מבינים את ההבחנה, נכון לבצע לגביהן איזה שהם קריטריונים אחרים, ברגע שמכניסים אגודות שיתופיות בלי להתייחס למהות האגודה השיתופית ומתוך הבנה שיש הרבה אגודות שיתופיות שהן עסקיות במהותן, פה זה יוצר קצת קושי ואני לא מבינה איך אפשר להבחין את אותן אגודות שיתופיות עסקיות לעומת חברות.

איילת נחמיאס ורבין: אז אני אגיד לך.

איילת נחמיאס ורבין: יש אחת משתי אפשרויות, או שאנחנו אומרים שלא אגודות שיתופיות, נניח רק עמותות, כי עמותה היא בכל זאת תאגוד מסוג שונה - - -

<לימור תוסייה כהן: וחברות - - -

איילת נחמיאס ורבין: וחל"צ, כן, בדיוק, כי אני לא בלתי מבינה את מה שאתם אומרים, זה לא לגמרי לא עושה לי שכל, אבל בסופו של דבר זה יכול להיות אחד הפתרונות האלה.

אלי כהן: כלומר מה שאת מציעה זה שיישאר עמותות וחברות לתועלת הציבור בלי אגודות שיתופיות.

<לימור תוסייה כהן: כן.

איילת נחמיאס ורבין: כן, בלי אגודות שיתופיות.

איילת נחמיאס ורבין: זאת יכולה להיות אפשרות אחת, למרות שאני לא נבהלת גם מאגודות שיתופיות.

איילת נחמיאס ורבין: יכול להיות שאפשר לנסות להגדיר מה הטבע של האגודה השיתופית שאתה מאפשר.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתחברת למה - - - באנו להקשיב, אמנם זה הישורת האחרונה, אבל באנו להקשיב.

<יפעת סולל: אני חושבת שיש פה קצת בעיה בהבנה של המהות של אגודות שיתופיות.

<יפעת סולל: אגודות שיתופיות, להבדיל מחברות, לא נועדו למטרת מקסום רווחים ובואו נבחין בין רווחים לבין מקסום רווחים, הן פועלות קודם כל לטובת חבריהן, שזה הרציונל, אנחנו פה בשיח קואופרטיבי, בשיח של אגודות אשראי שהן זהות מבחינת רציונל הפעילות שלהם לאגודות שיתופיות שונות.

חיים ילין: אסור להן לחלק רווחים אפילו.

<לימור תוסייה כהן: זה לא נכון, יש אגודות שיתופיות - - -

<יפעת סולל: הן מחלקות עודפים ולא רווחים.

חיים ילין: בפירוק של האגודה, זה משהו אחר.

<לימור תוסייה כהן: אגודה שיתופית היא תאגיד שנועד להשיא את רווחתם של חבריהם.

<יפעת סולל: לא נכון, הוא נועד לקדם את המטרות של חבריו, הוא לא נועד למקסם רווחים, להבדיל מחברה, ולכן כל העולם - - -

<לימור תוסייה כהן: וחלק מהן - - -

<יפעת סולל: אני יכולה להשלים משפט?

אלי כהן: כן, תשלימי.

<יפעת סולל: כל העולם הקואופרטיבי עומד על הבסיס של שיתוף פעולה בין קואופרטיבים.

<יפעת סולל: זה מה שאנחנו מבקשים פה, לקדם משהו שקיים בחוק הבינלאומי, שאומר שקואופרטיבים יכולים לשתף פעולה, בין היתר כדי לסייע לקואופרטיבים חדשים לעמוד על הרגליים.

איילת נחמיאס ורבין: יפעת, זה משנה בעינייך מה המאפיינים של האגודה השיתופית?

<יפעת סולל: לא, כי אגודה שיתופית מעצם מהותה לא אמורה למקסם רווחים וה - - -

איילת נחמיאס ורבין: אל תשכחי שיש אנשים באגודות שיתופיות במדינת ישראל שלא יודעים אפילו שהם חברים.

<יפעת סולל: את צודקת במאה אחוז.

אלי כהן: יפעת, הנקודה הובהרה, עשינו כאן שירות לחברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: מה שאנחנו נעשה, אני מציע שאנחנו נכניס רק עמותות וחברות לתועלת הציבור.

אלי כהן: נדחה את ההסתייגות של חברת הכנסת זנדברג ואז זה יעלה למליאה, אם היא רוצה היא תעלה למליאה ותהיה לה אפשרות לתקן.

<ברוך לוברט: עם הגבלה?

<ברוך לוברט: מה הסתייגות אומרת?

אלי כהן: ההסתייגות אומרת, לגבי עמותות וחברות לתועלת הציבור, כל עוד הן 2.5% מההון ומטה, המגבלה של ה-25 מיליון ו-50 עובדים לא תחול.

חיים ילין: זה החרגה, זה לא אומר שמי שנמצא מתחת לזה, גם אם הוא אגודה שיתופית, הוא יכול ל - - -

<יוני מירון: ברשותך, זה קצת טרחנות, אבל צריך לדייק בניסוח.

<יוני מירון: מי יכול להיות חבר, מכניסים עמותות וחברות לתועלת הציבור, גם אם הם לא עומדים בעסק קטן ובפעילויות שמותר לאגודה צריך להגיד שהיא מוגבלת באשראי ובפיקדון למי שהוא נכנס כחבר כזה, עם המגבלה של מה שציינת, 2.5% מההון.

<יוני מירון: כי אי אפשר לקבוע את המגבלה במועד כניסה.

<יוני מירון: הרי ברגע ש - - -

אלי כהן: ההערה מקובלת.

איילת נחמיאס ורבין: אני מציעה גם, אם אתן יכולות, שתדברו ביניכן ותבהירו את שורש המחלוקת, כי זה לא מה שיפעת אומרת לא עושה היגיון ולכן ההסתייגות של תמר בסך הכול הייתה מקובלת עלינו, אני חושבת.

אלי כהן: נכון, הכנסנו את התיקון, למעט האגודות.

איילת נחמיאס ורבין: נכון, אבל אני רוצה שהן ידברו ביניהן, אנחנו כאילו לא מצליחים לכסות עליו ויש משהו במה שיפעת אומרת, בסופו של דבר אגודה שיתופית הרבה פעמים קמה על הכתפיים של אגודה שיתופית אחרת.

איילת נחמיאס ורבין: אז צריך - - -

אלי כהן: בסדר גמור.

<אלה אלון: אפשר להציע פתרון?

אלי כהן: בבקשה.

<אלה אלון: אני חושבת שהחריג הזה נועד להביע תמיכה, זאת אומרת לאפשר לאגודה או לעמותה גדולה לתמוך ב - - -

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

<אלה אלון: אני חשבתי שאולי הפתרון יכול להיות בעזרת זה שלא נאפשר לה לקבל אשראי, אלא רק להפקיד פיקדונות ו - - -

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה מה שחשוב להם.

<קריאה: זה הסדר שמקובל עלינו.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזה מה שחשוב להם.

איילת נחמיאס ורבין: אתה מבין?

איילת נחמיאס ורבין: הם לא ייקחו אשראי, הם רק יוכלו - - -

<קריאה: אנחנו צריכים לבסס את בסיס ההון.

<אלה אלון: ואז אני חושבת שאפשר יהיה להכניס גם אגודות שיתופיות, כי יהיה ברור שזה רק כאלה שנועדו ל - - -

אלי כהן: נתן, זה בסדר?

<נתן זוסמן: אין בעיה.

איילת נחמיאס ורבין: זה תיקון טוב, ואז אגודה שיתופית, היא רק מחזקת את בסיס ההון ולא יכולה ליטול אשראי.

איילת נחמיאס ורבין: ורד, זה בסדר?

<ורד קירו-זילברמן: תחזרי על מה שאמרת.

<אלה אלון: שבסופו של דבר האגודה היותר גדולה והעמותה היותר הגדולה שכן ייכנסו לתוך החוק, הן יוכלו רק לנהל חשבון עו"ש ולהפקיד פיקדונות ולא יוכלו לקבל אשראי.

<אלה אלון: זאת אומרת שהם לא ישאבו משאבים מהאגודה, אלא רק - - -

חיים ילין: זה עיקרון שתמר צריכה להסכים ולהוריד את ההסתייגות.

<ברוך לוברט: השאלה רק אם זה במקום ההוראה הקודמת, או שזה יחד.

איילת נחמיאס ורבין: אם אנחנו רוצים שעמותות וחל"צ יוכלו ליטול אשראי, מבחינתי אין בעיה שהן לא יוכלו ליטול אשראי, זאת אומרת בעיניי המטרה היא אותה המטרה, המטרה היא שהן יהיו מסוגלות לחזק את בסיס ההון.

איילת נחמיאס ורבין: לא צריך לעשות שני סוגי הוראות שונים.

<ברוך לוברט: אוקיי, נעשה הוראה אחת שאומרת שהגופים הגדולים יכולים להפקיד פיקדונות לאגודה.

אלי כהן: בסדר גמור, תודה.

אלי כהן: לפני שנעבור לסיכום ולהצבעה אנחנו נצא לעשר דקות הפסקה.

אלי כהן: נחזור באחת ורבע בדיוק.

אלי כהן: חברים, אנחנו רוצים לעדכן את ה - - -

תמר זנדברג: יש לנו את המהות, עוד אין לנו את הניסוח.

אלי כהן: הניסוח ייקח עוד יום, מצדנו, על המהות אנחנו מסכימים?

תמר זנדברג: כן.

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, ייצגנו את חברת הכנסת, בהיעדרה.

תמר זנדברג: אני מודה לכם וסליחה על ה - - -

אלי כהן: עשינו את הדבר הזה והבנתי שיש סיכום.

חיים ילין: אלי, אני יכול גם לעשות את זה ככה?

חיים ילין: שאני אלך להתראיין ואתה תייצג אותי?

תמר זנדברג: אתה רוצה שאני אציג את הסיכום?

תמר זנדברג: אז קודם כל אני מבינה שסיכמתם וזה מקובל על כולם, הנושא של החברות של עמותות ואגודות והפשרה שהושגה זה שאגודות יוכלו להפקיד פיקדונות אבל לא לקבל אשראי, עד היקף של 2.5%, כמו שסיכמנו, והנושא הזה סגור ומוסכם ומקובל עליי.

תמר זנדברג: בנושא של הסירוב לקבל חבר או חברה לאגודה.

תמר זנדברג: רק הרציונל, יש לנו חשש ממשי שבמקום להיות פתוח לכולם ואפילו עם דגש על מוחלשים וכאלה שלא יכולים לקבל היום שירותי אשראי מהבנקים וכו', בעצם האגודות האלה לאט לאט יהפכו להיות לעשירים בלבד ואנחנו רוצים למנוע אפשרות לחסום את החברות באגודה מטעמים כלכליים.

תמר זנדברג: מעבר לטעמי האפליה הרגילים, שזה אפליה מחמת גזע, מין, דת וכו', מעבר לרצון להתאגד, למשל לתושבי הדרום, או לסטודנטים, או לאנשים כאלה, שזה גם מקובל עלינו, אנחנו מבקשים לאסור בחוק את הסירוב לקבל חבר או חברה לאגודה כאשר הרקע לסירוב הוא רקע כלכלי.

תמר זנדברג: אם יתקבל חוק נתוני אשראי וכו' ויש משפחה שהיא לא יכולה לעמוד בתנאים, היא תוכל אחר כך, גם באמצעות הריבית, וגם באמצעות איזה שירותים יינתנו לה או לא יינתנו לה, אבל עצם החברות באגודה, אסור שתיחסם ותיאסר מטעמים כלכליים של החבר או החברה.

תמר זנדברג: יש לנו כאן כמה משפטניות, כמובן בהובלת היועצת המשפטית של הוועדה, שביקשנו להגיע לניסוח של הדבר הזה, אבל זה הרציונל, ואז, אדוני היושב ראש, אני רק מזכירה לך, זה גם פותר לנו את הסוגיה שהתחבטנו בה, לגבי האם השירות יינתן רק לחברים או לציבור הרחב.

תמר זנדברג: אנחנו אומרים שאנחנו מוכנים ללכת על הגבלה רק לחברים, רק שחברות לא תוגבל ולא תיחסם.

אלי כהן: מהאגודות, את רוצה להתייחס?

חיים ילין: ברגע שתפוח האדמה עובר מצד לצד אני מתחיל להיות מודאג.

חיים ילין: מישהו צריך לאכול אותו בסוף.

<יוני מירון: היושב ראש מבקש, בצדק, שהדיון יהיה תכליתי וזה דיון פילוסופי.

תמר זנדברג: בכלל לא.

<יוני מירון: הקונספט של אגודה שיתופית זו קבוצה שדואגת לעצמה בניהול עצמי וכו'.

<יוני מירון: לבוא להכריח קבוצה, שיכול להיות שהמאפיין שלה זה, אני בהשכלתי רואה חשבון, חברי לשכת רואי חשבון.

<יוני מירון: ואז כשהם יעשו את זה, השאלה אם הבסיס לאפליה זה כן כלכלי או לא כלכלי.

<יוני מירון: ברור לגמרי שאגודה יכולה, לדעתי, לסרב למישהו שהוא חסום עם 10 צ'קים שחזרו לו.

<יוני מירון: לא רוצים לקבל אחד כזה, זה כלכלי או לא כלכלי?

<יוני מירון: אני חושב שיש רגולטור שמאשר את התקנון ואת הקריטריונים לקבלה.

<יוני מירון: צריך לסמוך עליו שהוא יעשה את עבודתו.

תמר זנדברג: לא, לא.

תמר זנדברג: הרגולטור זה רשם העמותות, אתה מדבר, נכון?

<יוני מירון: רשם האגודות השיתופיות.

תמר זנדברג: רשם האגודות השיתופיות מאשר את התקנון, מאשר את העמותה, הוא לא בודק פרטנית - - -

<אלה אלון: אנחנו בודקים פרטנית.

תמר זנדברג: כל חבר?

<יוני מירון: לא כל חבר, את הקריטריונים לקבלה.

תמר זנדברג: בוודאי, אין בעיה, זה בסדר גמור, בגלל זה אנחנו אומרים, מי שעומד בתקנון האגודה, כפי שאישר הרשם, לא יהיה אפשר לסרב לו.

תמר זנדברג: זה הכול.

<קריאה: זו אמירה שהיא מובנת מאליה, לא צריך לחוקק את זה.

<קריאה: יש הבדל בין חברוּת לבין זה שהוא הצטרף כחבר ויכול להיות שהגוף הפיננסי לא ייתן לו אחראי.

תמר זנדברג: נכון, אני מסכימה איתך, אין בעיה, הגוף הפיננסי יכול לסרב לתת לו אשראי, כמו שהוא מסרב היום, הוא לא יכול לסרב לבקשתו להיות חבר אם הוא עומד בתקנון כפי שהרשם אישר.

אלי כהן: מה אומרת על זה הנציגה מהאשראי?

<אלה אלון: אין לי התנגדות עקרונית לעניין הזה.

<קריאה: צריך לחשוב על ניסוח.

<קריאה: זה לא המצב ממילא?

<קריאה: זה המצב ממילא, ברגע שאגודה קובעת לעצמה תקנון והתנאים שאושרו, תנאי הכשירות לחברות אושרו על ידי הרשם - - -

תמר זנדברג: איפה זה כתוב?

<קריאה: זה פקודת אגודות שיתופיות.

<קריאה: אפשר לפנות בתלונה לרשם האגודות השיתופיות, יש לו סמכויות מאוד נרחבות, לרבות מינוי חוקר.

תמר זנדברג: אני לא יודעת, אני לא מכירה את חוק אגודות האשראי על בוריו, אבל כיוון שאנחנו מקימים קונסטרוקט שהוא גם כלכלי עולה כאן חשש ממשי, שהוא ממש לא פילוסופי, שיקומו כאן אגודות לעשירים בלבד, שיקימו לעצמם ועדות קבלה במסגרת התקנון ויסננו חברים על רקע כלכלי.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, אנחנו ניסינו לדון בזה בהיעדרך.

אלי כהן: האם את רוצה לרשום על זה הסתייגות, למען הסר ספק, שאנחנו נדחה אותה, שתהיה לך הזדמנות להעלות אותה למליאה?

תמר זנדברג: לא, למה?

אלי כהן: כי הגענו ל - - -

תמר זנדברג: לא, אבל יש לנו פה הסכמה.

תמר זנדברג: זה שזה קיים בחוק אגודות אשראי, מה המניעה שזה יהיה קיים בחוק הזה?

<ברוך לוברט: עוד פעם, להבנתנו לא צריך תיקון חקיקה, כיוון שזה הדין הכללי בפקודת האגודות השיתופיות.

<ברוך לוברט: פקודת האגודות השיתופיות היא בסיס לפני שמגיעים לחוק שלנו.

<ברוך לוברט: ברגע שזה רק בתנאי שעומד בכללים האלה הוא עובר את פקודת האגודות השיתופיות וממילא הוא מגיע אלינו.

<ברוך לוברט: אין צורך לכתוב פה איזה שהוא תיקון חקיקה בחקיקה שלנו כי היא מבוססת על פקודת האגודות השיתופיות.

<קריאה: אבל פקודת האגודות לא אומרת את זה מפורשות.

<קריאה: זאת ההתנהלות הנכונה של רשם האגודות השיתופיות במשך השנים, אבל זה לא כתוב.

<אלה אלון: החשש הוא שאם אני אגיד את זה פה, את הדברים האלה - - -

תמר זנדברג: אתם יכולים להפנות אותנו למקום שבו זה כתוב במפורש?

תמר זנדברג: באמת, אני לא מכירה.

תמר זנדברג: אם זה כתוב באגודות השיתופיות - - - יש כאן איזה אי הסכמה ואם זה לא כתוב במפורש אז בואו - - - אנחנו רוצים למנוע סירוב.

<קריאה: כך רשם אגודות שיתופיות תופס את תפקידו, כך הוא ממלא את תפקידו לאורך השנים.

<קריאה: החשש שלי הוא שאם אנחנו עכשיו נכתוב הוראה מפורשת ביחס לאגודות אשראי ישתמע שביחס לאגודות אחרות - - -

תמר זנדברג: לא, לא, די, תקשיבי.

תמר זנדברג: אנחנו מכירים את האמירה הזאת של משפטנים, זה תמיד לא מתאים למנוע משהו אחר.

תמר זנדברג: כאן מוקם גוף חדש ש - - -

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, מה שאת מעלה זה דיון חשוב, עשינו מספר תיקונים שסוכמו.

אלי כהן: אני מציע, למען הסר ספק, נצביע, נדחה אותה, אם לא תשתכנעי תעלי אותה - - -

תמר זנדברג: אבל למה שנדחה אותה?

אלי כהן: כי זה דיון שעכשיו הם לא יספקו אותך, את צריכה לראות את הסעיף - - -

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: אבל יש לנו הסכמה עם הרשם - - -

אלי כהן: כי הם אומרים שלא צריך להכניס תיקון ואני חושב שמה שהם אומרים הוא הגיוני, כי אז אנחנו מחריגים את זה.

תמר זנדברג: אבל, אדוני היושב ראש, אני חייבת להגיד לך, בחמש הדקות האחרונות נאמרו שלושה דברים, נאמר כאן שכן צריך לסרב, זה מה שאתה אמרת, אי אפשר למנוע מאדם שלא - - -

<יוני מירון: מה שאני אמרתי זה שיש חופש התאגדות לקבוצה חזקה ו - - -

תמר זנדברג: אין לנו שום ויכוח על זה, אבל מי שעומד בתנאי הרשם וחזרו לו 10 צ'קים ושם את הכסף המתאים ועומד בשאר התנאים אי אפשר יהיה לסרב לו.

תמר זנדברג: התחלנו מזה שמותר, אחרי זה עברנו לזה שחצי מותר ואחרי זה עברנו לזה שזה המצב היום.

תמר זנדברג: אני לא השתכנעתי שזה המצב היום.

אלי כהן: אני מסופק אם את תשתכנעי אם נאריך את הדיון בעוד עשר דקות.

תמר זנדברג: אבל יש לנו נוסח.

אלי כהן: אבל הנוסח, לפי מה שאומרים כאן אנשי המקצוע, שאי אפשר לעשות את האפליה שאת מדברת עליה ולכן לא צריך לעשות תיקון.

תמר זנדברג: הם לא אמרו את זה, הם אמרו שככה נוהג הרשם.

תמר זנדברג: הם לא אמרו שזה בחוק.

<אלה אלון: אם האגודה תסרב למישהו בצורה שמנוגדת לתנאי הכשירות שנקבעו בתקנון, אנחנו מאשרים את תנאי הכשירות שבתקנון, אם האגודה תסרב לאותו בן אדם יש אפשרות לפנות לערכאות משפטיות כנגד האגודה, אנחנו לא נכניס אותו לאגודה שאגודה סירבה להכניס אותו.

<אלה אלון: זה לא חלק מהנוסח.

תמר זנדברג: אני לא אמרתי שסירבה, אבל, שוב, התפקיד שלכם זה לאשר את תקנון האגודה ובתקנון האגודה, אם מישהו עומד בתנאי תקנון האגודה והוא סירב לקבל, כמובן שהוא פונה לערכאות משפטיות.

תמר זנדברג: בשביל זה קיים חוק, זה נכון על כל חוק, מי שעבר על החוק פונים נגדו להליכים משפטיים, אבל לא התרשמתי שבחוק אגודות השיתופיות שאסור לסרב לחבר.

אלי כהן: יש הרבה דברים שלא רשום שאסור.

<אלה אלון: האגודה קובעת בהתאם לתקנון שלה, אם היא קובעת תנאי כשירות מסוימים, תנאי כשירות שמאושרים בתקנון, אם יש מישהו שמקיים את זה - - - הוא יכול לפנות לערכאות.

תמר זנדברג: לאיזה ערכאות הוא יכול לפנות נגדה?

תמר זנדברג: הוא יבוא לבית משפט ויגיד 'לפי איזה חוק אני חייב לקבל אותך?

תמר זנדברג: ' מה זאת אומרת?

תמר זנדברג: אני לא הבנתי איפה כתוב בחוק.

אלי כהן: תמר, שוב אני אומר, אני לא - - -

תמר זנדברג: למה שלא נוסיף?

תמר זנדברג: אני לא אומרת שכתוב בחוק שאסור לקבל, יכול להיות שלבן אדם הזה לא תהיה עילה בערכאות משפטיות, כי זה לא כתוב בחוק.

חיים ילין: אני אשאל עכשיו את בנק אופק, יפעת - - -

אלי כהן: תמר, תרשמי את זה - - -

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: אבל דיברנו על זה - - - דיברנו על זה קודם, בדיוק על זה.

אלי כהן: בסדר, אבל נתנו לך תשובה .

תמר זנדברג: אבל התשובה הזו לא נכונה, מה לעשות?

חיים ילין: אני רוצה להדגים לתמר.

חיים ילין: עכשיו, יפעת, את פותחת עכשיו בנק, יש לך תקנון בבנק - - -

<יפעת סולל: אגודת אשראי, לא בנק.

חיים ילין: אגודת אשראי, סליחה, עוד פעם, טעות.

חיים ילין: לך יש תקנון, אני נופל או לא - - -

תמר זנדברג: אבל דיברנו על זה - - -

חיים ילין: אם אני משלם את ה-1,000 שקל, אז אני חבר לכל דבר.

<יפעת סולל: אתה חותם על עקרונות האגודה.

אלי כהן: נדבר על זה בדרך.

אלי כהן: אנחנו נרד לוועדת הקליטה, שם אנחנו ממשיכים את הדיון השני, לעשות את ההצבעה.

אלי כהן: תודה.

תמר זנדברג: דיברת על הסירוב.

תמר זנדברג: במה שאת הקראת עכשיו אין איסור על סירוב.

תמר זנדברג: יש הדרכים שבהם הוא יכול, כולל זכות ערעור.

תמר זנדברג: זה לא אומר שאסור לסרב לקבל אותו אם הוא עומד בתנאי הכשירות שקבע התקנון.

תמר זנדברג: מה שהקראת עכשיו לא אומר את זה.

<לימור תוסייה כהן: זה בדיוק מה שזה אומר.

תמר זנדברג: לא, זה לא אומר את זה.

<לימור תוסייה כהן: מה שהקראתי שאסור - - -

תמר זנדברג: זה לא.

<קריאה: ברגע שאנחנו קובעים פה סעיף ייחודי לאגודות אשראי אני תוהה מה המשמעות לגבי כללים שנוגעים לאגודות שיתופיות בכלל.

<לימור תוסייה כהן: יש הגדרות מאוד ברורות - - -

אלי כהן: משרד המשפטים רוצה להוסיף עוד משהו?

<לימור תוסייה כהן: לא.

<לימור תוסייה כהן: עד כאן.

<לימור תוסייה כהן: אני חושבת שזה מיותר, אלה הדברים שממילא מהותיים, אני קצת חוששת מלקבוע פה הסדר פרטני כשאגודות שיתופיות יתנהלו באיזה שהוא חלל אחר.

אלי כהן: טוב.

אלי כהן: עשינו לא מעט - - - חברת הכנסת זנדברג, אני חושב שהתיקון הזה, לפחות להערכתי, אני שומע גם את משרד המשפטים, הוא תיקון שהוא חשוב, אבל לא נדרש.

אלי כהן: אני מבקש ממך, ורד, ואם צריך - - - שמכיוון שאומרים ממשרד המשפטים שלא צריך - - - משרד המשפטים אומר - - - אני מבין שהוא לא מתנגד - - -

<לימור תוסייה כהן: משרד המשפטים אומר, קצת קשה לי להסכים לתיקון - - - בסד זמנים כל כך צפוף לי שיש לי יכולת לברר את המשמעות המשפטית הרוחבית שלו.

תמר זנדברג: אני חושבת שיש לנו כאן - - - שוב, זה דבר והיפוכו, האם יש לכם התנגדות עקרונית לזה?

תמר זנדברג: הבנתי שלא, אתם טוענים שזה קיים באגודות אשראי.

תמר זנדברג: יכול להיות שנוהגים ככה עד עכשיו, אבל לפי מה שהקראת עכשיו זה לא כתוב בצורה מפורשת.

תמר זנדברג: מכיוון שכאן אנחנו מקימים את האגודות - - - אין לזה השלכה רוחבית, זה לא קשור לאפליה או משהו כזה וגם אתם אומרים בעצמכם שאפשר היה - - -

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, אני מציע ש - - - ברשותך - - -

חיים ילין: את רוצה שאגודת אשראי לא תסרב לקבל מישהו בגלל מצב כלכלי.

תמר זנדברג: כן.

חיים ילין: וזה אומרים לך פה, גם אני אומר לך, שבאגודות השיתופיות זה קיים, אין מצב כזה - - -

תמר זנדברג: בוא תקרא את הנוסח ותראה שזה לא קיים.

תמר זנדברג: אני קראתי.

אלי כהן: אני, אגב, מעבר ל - - -

חיים ילין: באגודות שיתופיות מי שפשט רגל מאבד את החברות.

<קריאה: פה קבענו הוראה שמתגברת על התנאי הזה.

חיים ילין: נכון, כי מי שפשט רגל, זאת אומרת הוא חדל פירעון, הוא מאבד באופן אוטומטי - - - שום בית דין לא יעזור - - -

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, אני בדקתי את הנושא, מכיוון שאני יודע ש - - - רצון לשפר, אין לי אפילו ספק בזה, ולכן אני לא רוצה לתפוס מבחינת הניסוח - - - אני רוצה לבקש כאן, כך שאם הפסקה, בעקבות ההתדיינות שאני מניח שתהיה לך או לעוזריי עם משרד המשפטים ועם היועצת המשפטית, תרצי לתקן את ההסתייגות שתהיה ברורה יותר, אז כמובן - - - ואני אומר לך שוב, אם ההסתייגות אחרי זה - - - גם לי אין בעיה ש - - - זה לא משהו מבחינתי עקרוני, אני חושב שצריך לעשות את הטוב ביותר, אין לי כאן עיקרון כזה או אחר בסעיף הזה.

אלי כהן: אם כך, קודם כל צריך להצביע על ההסתייגות של חברת הכנסת זנדברג?

<ברוך לוברט: אנחנו בינתיים ניסחנו את הנוסח של העמותות, אם אתם רוצים שאנחנו נקריא אותו כדי שיהיה ברור על מה אנחנו מצביעים.

אלי כהן: כן.

<ברוך לוברט: מה שאנחנו מציעים זה שבתיקון ל-113א, בהחרגה של העסקים הקטנים אנחנו נכתוב ש'מי שבמועד קבלתו לחבר אגודה או עמותה, חברה לתועלת הציבור או אגודה, אף אם אינו עומד בתנאים האמורים שבפסקה (2) הוא יהיה רשאי להיות חבר אגודה'.

<ברוך לוברט: ובסעיף של ייחוד העיסוק אנחנו מחריגים את כל העמותות הגדולות, אנחנו מחריגים אותן מכל ההיבטים של היבטי אשראי, הם רק יוכלו לתת פיקדונות.

<ברוך לוברט: אין לנו מגבלה של ה-2.5% מההון.

<יוני מירון: למה?

<יוני מירון: זה לא מה שסוכם.

חיים ילין: לא, אתה לא יכול, עד 2.5%.

חיים ילין: אתה חייב.

<ברוך לוברט: לא, אבל אמרנו שאנחנו לצד של הפיקדונות.

חיים ילין: לא, ברוך, אמרנו, לא יכול להיות.

<קריאה: לא, ברוך, אחר כך השאלה אם יהיה מפקיד גדול מדי, גם לזה יש השפעה על הערבות הפיננסית.

<ברוך לוברט: אז לעניין ההפקדות תהיה מגבלה של ה-2.5?

חיים ילין: כן, אחרת אם חנהל'ה מתעצבנת ומוציאה את הכסף אוי ואבוי.

<ברוך לוברט: אוקיי.

<ברוך לוברט: יש את הסעיף שאני מבין שאנחנו מכניסים בהיקף פעילות בנקאית.

<ורד קירו-זילברמן: כן, בהיקף פעילות נרחב, יש אישור ועדת כספים.

<ברוך לוברט: אנחנו מכניסים בהיקף פעילות בנקאי ובהיקף פעילות נרחב את האישור של ועדת כספים.

<ברוך לוברט: והוראת המעבר, אני מבקש לקרוא את הוראת המעבר שמונחת בפניכם, זה בעמוד 42 אצלכם, "אחרי סעיף קטן (ב) יבוא "על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) תחילתו של סעיף 18 ביום כ"ז באייר התשע"ט, 1 ביוני 2019".

<ברוך לוברט: ותיקון לסעיף 115, "בסעיף קטן (א), בפסקה (1), בסופה יבוא "בהנפקה של כרטיסי אשראי".

<ברוך לוברט: " וב-(ב) "אחרי סעיף קטן (א) יבוא "על אף הוראות סעיפים 12 ו-25יא עוסק ותיק שהגיש לפני יום התחילה או יום התחילה המאוחר, לפי העניין, בקשה לקבלת רישיון למתן אשראי, בקשה לקבלת רישיון פיקדון באשראי או בקשה לקבלת רישיון הנפקה, לפי סעיפים 17 ו-25יד, וקיבל אישור על כך מאת המפקח, רשאי להמשיך בעיסוקו אף שאין בידו רישיון כאמור, כל עוד לא ניתנה החלטת המפקח בבקשתו.

<ברוך לוברט: על עוסק כאמור יחולו בתקופה שמיום התחילה עד למועד החלטת המפקח בבקשתו ההוראות לפי חוק זה החלות על נותן שירותים פיננסיים כאילו היה בעל רישיון והכול בשינויים המחויבים".

<ברוך לוברט: ובסעיף קטן (ב) ברישא, אחרי "קיבל רישיון לפי חוק זה" יבוא "המתקיים בו האמור בסעיף קטן (א)(1) ובסעיף קטן (ג) אחרי "קיבל רישיון לפי חוק זה" יבוא "המתקיים בו האמור בסעיף קטן (א)(1)".

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: ורד, עכשיו אנחנו עוברים ל - - -

<ורד קירו-זילברמן: להסתייגויות.

תמר זנדברג: לגבי הנושא של הפיקדונות והאשראי של העמותות והחברות הגדולות, אפשר לתת סמכות למפקחת לנושא של מתן אשראי?

תמר זנדברג: קיימת את הדיון הזה קודם.

חיים ילין: למה?

תמר זנדברג: לכאלה שהן גדולות, שעומדות במגבלה של ה-2.5%, כי שמנו חגורה ושלייקס וקסדה, השאלה אם אפשר לתת סמכות למפקחת להתיר את החגורה של הקסדה, אם היא רוצה.

חיים ילין: לא הבנתי.

חיים ילין: אנחנו דיברנו על 2.5, הלכנו איתך - - -

תמר זנדברג: 2.5 סגור לכולם.

תמר זנדברג: השאלה האם הנושא של רק הפיקדונות, האם אפשר לתת סמכות מפקחת למתן אשראי?

חיים ילין: לא, רק פיקדונות, כי בסופו של דבר הם יכולים להפיל - - -

תמר זנדברג: אבל זה ה-2.5 - - -

<קריאה: ההגבלה לפיקדונות בלבד נועדה להבטיח שהם באים לעזור לאגודת האשראי ולא אגודת האשראי באה לעזור להם.

חיים ילין: מה הם ביקשו?

חיים ילין: בואו נבנה את ההון של האגודה.

תמר זנדברג: לא, אין בעיה, זה בסדר גמור, אבל השאלה, אם המפקחת משתכנעת שיש במקרה נקודתי, ככלל - - -

אלי כהן: ההערה של חברת הכנסת זנדברג היא נכונה, כי ה-2.5 - - -

<קריאה: לא, אבל אז אני שואלת, למה דווקא אגודות שיתופיות, עמותות וחל"צ?

<קריאה: מה לגבי - - -

תמר זנדברג: כי זה ללא כוונת רווח.

תמר זנדברג: בדיוק בגלל שזה ללא כוונת רווח.

אלי כהן: השאלה הייתה לנושא שאגודה שיתופית היא כן למטרת רווח.

תמר זנדברג: נכון, היא למטרת רווח, אבל היא למטרת רווח לחברים ולא רק לכמה בעלי דיבידנדים.

אלי כהן: יש מניעה לתת להם אשראי?

<קריאה: המתווה שהוצג כפשרה נועד להבטיח שאותם מפקידים גדולים באים לעזור לאגודת האשראי.

תמר זנדברג: אין בעיה, בגלל זה אנחנו לא מציעים אוטומטית, אלא סמכות למפקחת.

אלי כהן: שאלה, האם לגופים הקטנים יש מניעה לתת אשראי?

<קריאה: לגופים הקטנים אין מניעה.

אלי כהן: אין מניעה לתת אשראי.

חיים ילין: כל מי שמתחת לזה זו ההחרגה שהיא ביקשה.

תמר זנדברג: כן, בסדר, בגלל זה אני שואלת.

<קריאה: כל חבר יכול לקבל את מלוא השירותים ש - - -

<אלה אלון: יש סמכות בחוק להרחיב את ה-50 ואת ה-25 מיליון, גם לגבי גופים מסוימים, אז אם מחליטים שלגבי עמותות נכון לקבוע 100 עובדים, אז יש סמכות ל - - -

תמר זנדברג: לא, אבל אז זה לכולם.

תמר זנדברג: לא תינתן סמכות למפקחת נקודתית להגיד 'האגודה הזאת, אני השתכנעתי שאני רוצה שהיא תקבל אשראי'.

<קריאה: אנחנו נגד הסדרים פרטניים - - -

תמר זנדברג: לא, לא פרטניים, שיקול דעת.

<קריאה: זה פתח ללחצים - - -

תמר זנדברג: לא, חס וחלילה.

תמר זנדברג: לא לחצים.

<קריאה: אנחנו מאוד לא אוהבים את זה.

תמר זנדברג: חס וחלילה.

אלי כהן: אז מה שעשינו, החרגנו את הגדולים במתן אשראי - - -

תמר זנדברג: כן, אין בעיה, 2.5% בפיקדונות.

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: אפשר לעבור להצבעה על ההסתייגויות?

חיים ילין: יש לך הסתייגות?

אלי כהן: הסתייגות אחת.

אלי כהן: אני דיברתי איתכם על זה לפני.

אלי כהן: אני חושב שהגענו לחוק הזה בהסכמה, גם מול כל הנושאים הממשלתיים וגם לבקשת בנק ישראל לא להרחיב מעבר למיליארד וחצי שקל, וגם הייתה בקשה של בנק ישראל, על אף שחלק מהחברים חשבו לכאן ולכאן.

אלי כהן: הנושא של הגופים החיצוניים, גם הייתה התייעצות של חברי הכנסת, גם חבר הכנסת עיסאווי פריג' לא הגיש את ההסתייגות שלו בנושא של החיצוניים.

אלי כהן: גם על זה דיברנו.

אלי כהן: ויש נקודה נוספת של הסתייגות בעמוד 44, תגידי לאיזה סעיף, ורד, שאני לא טועה.

<ורד קירו-זילברמן: זה עמוד 44, זה התיקון העקיף לחוק מערכות תשלומים, 113ה, אנחנו מדברים על פסקה (2)(א1)(1).

אלי כהן: כן, בסעיף 113ה, בפסקה (2), בסעיף קטן (א1)(1), המוצע, שבמקום התייעצות יבוא בהסכמת.

אלי כהן: אנחנו לא גורעים מבנק ישראל, סמכות הווטו של בנק ישראל נותרת מכיוון שצריך את ההסכמה שלהם, אבל כאן אנחנו רוצים גם את ההסכמה של שוק ההון, על רקע נושאים בעבר, שהיו קשיים של גופים חדשים כאלה ואחרים מלהיכנס.

אלי כהן: שוב, זה לא גורע מבנק ישראל, זכות הווטו של בנק ישראל נותרת, אבל הנושא של 'בהסכמת' הוא חשוב וביתר הדברים הגענו להסכמה בנושאים האחרים.

אלי כהן: אני יודע שבנק ישראל מתנגד, נשמע אותו, בבקשה.

<קריאה: כן, אנחנו מתנגדים.

<קריאה: אנחנו לא רואים את זה כך, כמו שתיארת.

<קריאה: אנחנו חושבים שזה כן מסכן את היציבות ויביא לשיתוק - - -

אלי כהן: אבל יש לכם זכות וטו.

אלי כהן: כלומר 'בהסכמה' זה אומר - - - ברוך, האם 'בהסכמה' זה אומר שאי אפשר בלי בנק ישראל, נכון?

<קריאה: אי אפשר בלי המפקח הנוסף והמפקח הנוסף לא קשור לנושא הזה.

<קריאה: יש סעיף נוסף, אני מפנה אתכם לסעיף קטן (2).

אלי כהן: לא, אבל, ברשותך, אני מבין שצריך גם את ההסכמה של שוק ההון, אבל מה שאמרת לגבי ערעור היציבות, אתם יכולים לא להסכים.

<עירית מנדלסון: אנחנו מתנגדים לזה שזה לא תפקידו בכלל של המפקח על גופים קטנים, זה לא צריך לבוא מטעם החוק הזה.

<עירית מנדלסון: כמו שהסברנו לוועדה ולמשרדים השונים שיודעים שהתשתיות של מערכות התשלומים הן תשתיות שמשרתות את כולם.

<עירית מנדלסון: זו תשתית, אנחנו מדברים פה על מערכת מבוקרת, לא מדברים על הגופים, לא על סולקים, לא על הדברים האלה.

<עירית מנדלסון: מדברים על מערכות שחלק גדול מהם אנחנו מפעילים, מערכת זה"ב, אנחנו מפעילים את מסלקת הצ'קים, את מסלקת הבנקים, ואת שב"א.

<עירית מנדלסון: אנחנו כבר פועלים, אנחנו הרגולטור, וזה בהתאם לסטנדרט הבינלאומי שהבנק המרכזי הוא מפקח על מערכות התשלומים וההפניה שאנחנו צריכים להסכים לכללים למערכות, שזה לא קשור למנפיקים ולאגודות אשראי, אנחנו בהחלט עובדים לפי סטנדרטים בינלאומיים והסטנדרטים האלה הם בעיקר מדברים על יציבות ואמינות.

<עירית מנדלסון: אני דיברתי על זה בהתחלה, הרי אנחנו רוצים ש - - - התשתית, זה משמש את כולם, כל התשלומים, כל הפעילות הכספית במשק, אז מה פתאום נכנס פה רגולטור אחר שהוא רגולטור דווקא על הגופים הקטנים, מה לו ולזה?

אלי כהן: אולי עבור הגופים האלה רק הוא צריך לקבוע?

<עירית מנדלסון: זה פוגע בעצמאות שלנו.

<עירית מנדלסון: זה מנוגד להסכמות שלנו עם משרדי הממשלה ולדעתנו זה כן מסכן את היציבות.

אלי כהן: אבל צריך את ההסכמה שלכם.

אלי כהן: אם לא תסכימו לא יהיה.

אלי כהן: אי אפשר להחליט בלעדיכם.

<עירית מנדלסון: לא, אנחנו לא נוכל לקבוע כללים.

<עירית מנדלסון: אם אנחנו רוצים כללים ברור שרגולטור של גופים קטנים רוצה שהתנאים יהיו נמוכים, אבל היום, אתם יודעים, איומי הסייבר מתגברים, האבטחה דורשת יותר ויותר - - -

אלי כהן: אני רוצה להניח לפתחכם חלופה.

אלי כהן: האם במקום הסכמת המפקחת הייתם רוצים 'ובאישור שר האוצר'?

<עירית מנדלסון: לא, זה עוד יותר גרוע.

אלי כהן: אז תחליטו מישהו.

<עירית מנדלסון: מה לשר האוצר - - - הממשלה - - -

חיים ילין: אני יכול להבין איך המדרג שלכם עובד?

חיים ילין: אני חייב להבין, יש אלוהים, יש בנק ישראל ואחרי זה שר האוצר?

חיים ילין: כאילו איך זה עובד?

חיים ילין: אני לא ציני, אני חייב להבין פעם אחת, מתי מתנגדים, מתי לא מתנגדים, מתי יש פחד שכל הקריסה הכלכלית של מדינת ישראל תיפול ויאשימו את בנק ישראל?

אלי כהן: אין כאן קריסה, חייב את ההסכמה של בנק ישראל.

אלי כהן: כן, פרופ' זוסמן.

<נתן זוסמן: אני רוצה להסביר אולי בשפה אחרת את מה שעירית ניסתה להסביר.

<נתן זוסמן: מערכת התשלומים זה כמו מערכת של כבישים, נוסעים בכבישים הרבה אנשים, ברגע שאתה מכניס נהג לא אחראי לכביש שכולנו נוסעים בו אנחנו יודעים מה התוצאות.

<נתן זוסמן: גם במדינה, יש גוף אחד שנותן רישיונות נהיגה והוא מחליט מי כשיר לעלות על הכביש ויש גוף שאוכף את ההתנהגות של השחקנים.

<נתן זוסמן: זו הדוגמה.

<נתן זוסמן: אנחנו בבנק ישראל אנחנו נותנים את הרישיונות לעלות לכביש, שלא יעלה מישהו על הכביש שיכול לפגוע באנשים אחרים, לא רק בעצמו.

<נתן זוסמן: אנחנו יודעים את זה, אדם יכול לנסוע איך שהוא רוצה אבל עדיין, הוא יכול לפגוע באחרים.

<נתן זוסמן: זה התפקיד שלנו, לתת את הרישיונות לעלות לכביש.

<נתן זוסמן: אחר כך יש מפקח, שהוא מפקח על הגופים האלה והוא מפקח על ההתנהלות שלהם, שזה בסדר, אבל זה ככה גם בכביש, יש משטרה שמפקחת על ההתנהגות - - -

חיים ילין: יש לי שאלה, כשאני רואה - - -

תמר זנדברג: שר התחבורה יכול לפסול רישיון של מישהו לעלות על הכביש בגלל שהמשטרה, בגלל הרשעות מרובות, מה הבעיה?

חיים ילין: לא, יש משהו אחר, אני יכול לבוא מהצד האחר, איך כולנו משלמים את המחיר.

חיים ילין: כשהבנקים מוחקים לתשובה או לאנשים כמותו מיליארדי שקלים גם אני נפגע, אני נפגע באופן אישי.

<נתן זוסמן: אז אתה רוצה להוסיף - - -

חיים ילין: לא באתי בטענות כמפקח על הבנקים, איך הוא מאפשר את ה - - -

אלי כהן: נועה ששינסקי, התייחסות אחרונה.

אלי כהן: כי זה הנציג השלישי מבנק ישראל, בבקשה.

<נועה ששינסקי לביא: אז אחת, באמת יש ניגוד עניינים מהותי עם זה שרגולטור, על אחד הגופים שמשתתפים במערכת יקבע מה הם התנאים - - -

אלי כהן: הוא לא קובע.

<נועה ששינסקי לביא: הוא קובע, מדובר בסעיף 8 - - -

אלי כהן: בלעדיכם אי אפשר, הנוסח - - -

<נועה ששינסקי לביא: הוא קובע, הוא חלק מהקביעה.

<נועה ששינסקי לביא: הוא קובע את הכללים לכניסה של הגוף שהוא מפקח עליו.

אלי כהן: של גופים שרק הוא מפקח עליהם.

אלי כהן: את מבינה את האבסורד?

אלי כהן: כלומר, לגישתי, את הגופים שלו רק הוא היה צריך לפקח.

<נועה ששינסקי לביא: אני רוצה להבהיר משהו, הכללים הללו, שזה כללי המערכת, אלה כללי הגישה לכל הגופים, גם לבנקים, גם לסולקים, גם למנפיקים, גם לכל הגופים החוץ בנקאיים שהשתתפו במערכת.

<נועה ששינסקי לביא: אין תנאי גישה למנפיקים ולאגודות.

<נועה ששינסקי לביא: אין דבר כזה.

<נועה ששינסקי לביא: אני רוצה להבהיר, אין תנאים ספציפיים לאגודות ולמנפיקים.

<נועה ששינסקי לביא: איך יכול להיות שהוא יבוא וישפיע על התנאים האלה, האחידים, שחלים על כלל השחקנים בגוף שמשתתפים במערכת ויקבע את הדרישות.

<נועה ששינסקי לביא: דבר שני, אני רוצה שיהיה פה בהתנגדות שלנו להסתייגות הזו, מדובר בפגיעה מהותית ביציבות של המערכת מכיוון שאותו רגולטור - - -

אלי כהן: אם לא תסכימי זה לא יקרה.

<נועה ששינסקי לביא: משרד האוצר לא - - -

אלי כהן: לא, בואי אני אגיד לך משהו - - -

<נועה ששינסקי לביא: רגע, משרד האוצר - - - תן לי - - -

אלי כהן: אם אני מבין שפוגעים בכבוד ורק אתם, אני מקבל - - -

<נועה ששינסקי לביא: לא מדובר בפגיעה בכבוד.

אלי כהן: אבל אם צריך הסכמה של שני צדדים, אם אתם לא מסכימים זה לא קורה.

אלי כהן: זה דבר שהוא לא סביר.

<נועה ששינסקי לביא: רגע, אני אגיע לזה ואני אומר לך למה זה לא נכון.

<נועה ששינסקי לביא: מכיוון שאותו גוף, משרד האוצר, שמפקח על מנפיקים ועל האגודות לא מסתכל על היציבות של מערכת התשלומים ולא מסתכל על היציבות של התשתית הפיננסית ולא מסתכל על - - -

אלי כהן: מי שבסופו של דבר שילם על מקרים שבנקים נפלו בישראל היו אזרחי ישראל והיה משרד האוצר.

אלי כהן: זאת אומרת מי שמכניס את היד לכיס, זה מדינת ישראל, האוצר והאזרחים.

אלי כהן: כשהיה את ויסות הבנקים, כשנפל הבנק למסחר, מי ששם בסוף היום את היד בכיס זה מדינת ישראל.

תמר זנדברג: והיום הלך לכלא בן אדם שאנחנו שילמנו את התספורות שלו, לא בנק ישראל ולא בנק הפועלים ולא אף אחד.

<נועה ששינסקי לביא: אנחנו מתנגדים ואנחנו חושבים שצריך להיצמד לסטנדרטים בינלאומיים, ששם קבוע שבנק ישראל הוא בנק מרכזי שמפקח על המערכת - - -

אלי כהן: אגב, בסטנדרטים בינלאומיים היה מפקח אחד.

<נועה ששינסקי לביא: לא, בנק מרכזי תמיד - - -

חיים ילין: לא, אני אגיד לך מה צריך במדינת ישראל - - -

<נועה ששינסקי לביא: אני לא מצאתי מקום אחד בעולם - - -

חיים ילין: אתם שכנעתם אותי שצריך רגולטור אחד, צריך רשות פיננסית שמסתכלת על כל תאונות הדרכים, גם של קטנוע, גם באופניים על הכבישים, על כל מה שאת רוצה, בלי אינטרס, רק אינטרס אחד, מדינת ישראל, ולא שום דבר אחר.

חיים ילין: ברגע שתוקם הרשות הזאת והיא תפקח על כל המבט הכלכלי של מדינת ישראל אז כל - - -

<נועה ששינסקי לביא: שוב, גם במקומות שיש פיקוח משותף, גוף אחד שמפקח, לא מדובר בפיקוח על מערכות התשלומים והתשתיות הפיננסיות.

<נועה ששינסקי לביא: תראה לי מקום אחד בעולם שהפיקוח על מערכות תשלומים הוא ביחד או במשותף עם רגולטור.

אלי כהן: אגב, בכלל לא היה צריך לעשות, אבל כשמדובר בגורמים האלה, שרק רשות שוק ההון - - - אוקיי, הבנו את הסוגיה, ברשותכם.

אלי כהן: האם בבנק ישראל, אני מסכים לשנות ישראל, האם תרצו במקום 'הסכמת רשות שוק ההון', 'באישור שר האוצר'?

אלי כהן: האם יש אחד מהנוסחים שאתם מעדיפים?

<נועה ששינסקי לביא: לא, אין איזה שהיא עדיפות.

אלי כהן: אין לכם עדיפות משני הנוסחים.

אלי כהן: תודה רבה.

<נועה ששינסקי לביא: רק דבר אחד, משרד האוצר, שבעצם הסכים איתנו וועדת שרים גם קיבלה את זה, אני אשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם, הגענו להסכמות - - -

אלי כהן: לא, סליחה, גב' ששינסקי, את לא מנהלת את הדיון ואני אסביר לך גם עוד דבר, חברי הכנסת הם לא חותמת גומי.

אלי כהן: בסוף היום הדברים מגיעים לכאן וחברי הכנסת שוקלים את הדברים ומחליטים.

אלי כהן: אין כמעט אף חוק שיוצא איך שהוא נכנס.

אלי כהן: זה לא ניהול דיון, תרצי, תשאלי אותם אחרי זה בזמנך החופשי.

אלי כהן: אנחנו נעבור להצבעה.

אלי כהן: נעבור לנושא של ההסתייגות, אני צריך לחזור עוד הפעם?

<ורד קירו-זילברמן: לא, ההסתייגות שלך ואז ההסתייגות של חברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: אם כן, מי בעד ההסתייגות במקום שיהיה 'בהתייעצות' יהיה 'בהסכמה'.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: ההסתייגות התקבלה.

חיים ילין: מי נגד?

חיים ילין: מי נמנע?

אלי כהן: סליחה, פשוט ראיתי שכולם היו בעד.

אלי כהן: מי נגד?

אלי כהן: מי נמנע?

אלי כהן: התקבל פה אחד.

אלי כהן: בעד – פה אחד

אלי כהן: לגבי ההסתייגות של חברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: חשוב לי לומר, חברת הכנסת זנדברג, אנחנו לא דוחים, אני לפחות לא מצביע נגד ההסתייגות שלך בגלל שאני לא מסכים עם העיקרון.

אלי כהן: אני המלצתי בפניה כן להגיש את ההסתייגות וכן שהיא תידחה על מנת שיהיה זמן לבוא וללבן את העניינים ואם יהיה נוסח רלוונטי מעודכן להסתייגות שנחשוב שהוא טוב, אני אמשיך להתנהל גם מול חברת הכנסת זנדברג ולשכנע את חברי הוועדה בנושא.

אלי כהן: נעבור להצבעה על ההסתייגות של חברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: מי נגד?

אלי כהן: מי נמנע?

אלי כהן: ההסתייגות נדחתה.

אלי כהן: בעד – מיעוט

אלי כהן: ההסתייגות לא נתקבלה.

אלי כהן: אין לנו יותר הסתייגויות.

אלי כהן: אנחנו עוברים להצבעה על החוק כולו.

אלי כהן: נאשר את החוק כולו, עם השינויים שהוקראו, עם ההסתייגויות שהתקבלו ונדחו.

אלי כהן: עוד משהו להוסיף?

אלי כהן: אוקיי.

אלי כהן: מי בעד?

אלי כהן: מי נגד?

אלי כהן: בשעה טובה החוק התקבל.

אלי כהן: בעד – רוב

אלי כהן: <פרק ט' כולו (הגברת התחרות באשראי קמעונאי), מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, אושר.

אלי כהן: >

אלי כהן: תודה רבה לכולם.