ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 297, 2016-12-06 11:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא שבדרך כלל הוא נושא שאנחנו אוהבים לדון בו, אם כי כמה טוב שרוצים לעשות, תמיד יש יותר טוב.

ניסן סלומינסקי: אם יש יותר טוב, אלה שרוצים את היותר טוב אומרים זה רק זה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו יודעים, ואנחנו גם מתקדמים.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, אני רוצה לומר מזל טוב לתומר מוסקוביץ, מאחר שהוא הדמות המרכזית, שבנו שי התארס.

ניסן סלומינסקי: הרבה מזל טוב, ורק בשמחות שיהיה.

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב לחברי חברי הכנסת.

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב לאנשי הממלכה.

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב לראש לשכת עורכי הדין.

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב לחברי לשכת עורכי הדין, לחברי העמותות, רן ידידי, ואחרים.

ניסן סלומינסקי: מי מאנשי הממלכה מציג את הנושא?

ניסן סלומינסקי: דורון.

<דורון סמיש: אני אגיד כך: החוק הזה נולד במסגרת הרצון לשפר את אופן עשיית העסקים בישראל במסגרת ועדה שניהל מנכ"ל משרד האוצר לשיפור.

<דורון סמיש: מדד doing business מודד את קלות עשיית העסקים בישראל, ובין היתר, הוא מודד את משך הזמן לקבלת פסק דין ביישוב סכסוכים.

<דורון סמיש: משך הזמן מורכב משלושה חלקים – הגשת ההליכים, חלק לקבלת הכרעה בבית המשפט, וחלק לגבייה ברשות האכיפה והגבייה.

<דורון סמיש: לפי הנתונים שלנו, משך הזמן שלוקח לגבות פסק דין ברשות האכיפה והגבייה, ובעיקר בהוצאה לפועל, הוא גבוה בהשוואה בין-לאומית, וזו אחת הסיבות שהדירוג שלנו הוא לא טוב, ושקלות עשיית העסקים היא לא מספיק טובה בישראל.

<דורון סמיש: לכן אנחנו חשבנו איך ניתן לשפר את הנושא הזה, וראינו שתיקים שנמצאים במסלול המקוצר מתקדמים באופן מהיר יותר ונגבים באופן מהיר יותר.

<דורון סמיש: לכן ביקשנו להעלות את הרף שבו נמצאים תיקים במסלול המקוצר.

<דורון סמיש: בכחול זה הוגש על 50,000.

<דורון סמיש: לאחר דין ודברים בתוך הממלכה, אנחנו מבקשים להעלות את זה עד 25,000 שקלים בלבד.

ניסן סלומינסקי: הכול יהיה ברשות, לא חובה?

<דורון סמיש: הכול יהיה ברשות, כמו היום.

ניסן סלומינסקי: מישהו מאנשי הממלכה רוצה להוסיף?

<תומר מוסוקביץ: אני חייב לומר, היזמה הזו היא יזמה של האוצר.

<תומר מוסוקביץ: אנחנו נמצאים באיזשהו שיג ושיח אחר עם לשכת עורכי הדין, כרגע בהסכמה, אבל אנחנו לא מחויבים להמשיך רק בהסכמה.

<תומר מוסוקביץ: היזמה הזו הייתה יזמה של האוצר שאנחנו תמכנו בה, אבל אנחנו תמכנו בה אם יינתנו למסלול כלים.

<תומר מוסוקביץ: היום המסלול גובה חובות של עד 10,000 ש"ח.

<תומר מוסוקביץ: חלק גדול מזה הם חובות לבתי חולים – אלו אנשים שהם נורמטיביים לחלוטין, הם לא בעלי חוב במקצוע שלהם, אלא פשוט שכחו לשלם.

<תומר מוסוקביץ: ואז הליכים של עיקולי עו"ש ועיקולי צד ג', ואפילו תפיסת רכב, מספיקים.

<תומר מוסוקביץ: היום האוצר, בהסכמה עם עורכי הדין, מבקש להעלות את זה למדרגה של פי 2.5, ל-25,000 ש"ח.

<תומר מוסוקביץ: עכשיו האוצר ולשכת עורכי הדין בהסכמה רוצים להעלות את זה פי 2.5, זו עליית מדרגה.

<תומר מוסוקביץ: התחושה שלנו, של אנשי המקצוע, בעיקר של שלמה כהן ואריה כהן, שנמצאים פה, שאחראיים על ההפעלה היומיומית של זה, שפה אנחנו נצטרך לקבוע הגבלות.

<תומר מוסוקביץ: אם רוצים לעשות את זה סתם, כדי לסמן "וי" ולהגיד הגדלנו, בסדר.

<תומר מוסוקביץ: אם רוצים להכשיל אותנו ואחר-כך להגיד: אתם רואים, המסלול הקצר לא טוב, כי אתם לא פעילים, זה גם טוב, אני בטח לא אשמח על זה.

<תומר מוסוקביץ: אבל אם רוצים באמת לבחון אם המסלול המקוצר יודע לתפקד גם בסכומים גבוהים יותר, לא נכון לקשור להם את הידיים.

<תומר מוסוקביץ: כל מה שקיים במסלול הרגיל, צריך להיות גם במסלול הזה.

<תומר מוסוקביץ: אני אומר את זה כדעה מקצועית, אני לא חלק מהמשא ומתן, אני לא שותף למשא ומתן.

<תומר מוסוקביץ: אני מניח את זה כאן, עכשיו תעשו עם זה מה שאתם מבינים, אני את שלי אמרתי.

ניסן סלומינסקי: עוד מישהו מהממלכה רוצה לומר?

אוסאמה סעדי: זה עדיין 50,000, או שיש הצעה ל-25,000?

<קריאה: זה 25,000.

ניסן סלומינסקי: ההסכמה הייתה ל-25,000 בלי האמצעים מסביב.

<קריאה: בלי ההגבלות.

ניסן סלומינסקי: מה שכתוב בחוק היום 10,000, ישנו ל-25,000.

אוסאמה סעדי: יש עוד תוספות, לא?

<תומר מוסוקביץ: כל התוספות האחרות – האוצר, בהסכמה עם הלשכה - - -

ניסן סלומינסקי: תיכף נשמע.

ניסן סלומינסקי: בגלל ההסכמה שהייתה עם האוצר, שונה התקן.

ניסן סלומינסקי: רציתי קודם לדעת אם אנשי הממלכה - - -

נורית קורן: רגע.

נורית קורן: אני רק רוצה להבין, אתה אומר שאתם כן יכולים לעמוד ב-25,000?

<תומר מוסוקביץ: אם נקבל את ההגבלות.

<תומר מוסוקביץ: אנחנו יכולים לעמוד בכל דבר, על הנייר יהיה רשום 25,000 שקל.

<תומר מוסוקביץ: להערכתנו, אנחנו לא נצליח לתת שירות טוב לאנשים אם לא נוכל לתת להם את אותו סט של הגבלות שהם מקבלים - - -

אוסאמה סעדי: מה זה הגבלות?

אוסאמה סעדי: אילו הגבלות?

<תומר מוסוקביץ: מה שיש בהוצאה לפועל רגילה: הגבלת רישיון נהיגה, הגבלת יציאה מהארץ, הגבלת אשראי.

<תומר מוסוקביץ: בתור עורך דין, היית בא להוצאה לפועל, היית יכול לבקש הגבלות אחרי חצי שנה.

<תומר מוסוקביץ: אנחנו רוצים שגם אם פנית למסלול המקוצר, המסלול המקוצר יוכל לבקש הגבלות.

<תומר מוסוקביץ: זה הכול, לא יותר ולא פחות.

אוסאמה סעדי: היום אין את ההגבלות האלה?

<תומר מוסוקביץ: היום אין, אבל היום זה רק עד 10,000 ש"ח.

<תומר מוסוקביץ: אנחנו אומרים עד 10,000 ש"ח אנחנו מסתדרים גם בלי הגבלות, כי 10,000 ש"ח זה לא באמת חוב, בן אדם שכח.

<תומר מוסוקביץ: רוצים להפוך את המסלול לגוף שמטפל גם בחובות גדולים – 25,000 שקל זה חוב גדול – אם זה יהיה כתוב בחוק, זה יהיה כתוב בחוק.

<תומר מוסוקביץ: להגיד לכם שזה יצליח?

<תומר מוסוקביץ: להערכתנו, זה לא יצליח.

נורית קורן: סליחה, רק הבהרה, אני מתנצלת.

נורית קורן: מה שיקרה עכשיו, אם החוק יעלה את זה ל-25,000 שקל, גם מי שיהיה לו חוב של 10,000 - -

<תומר מוסוקביץ: לא, 10,000 נשאר.

נורית קורן: - - לא יהיו עליו הגבלות.

נורית קורן: זה בנפרד.

<תומר מוסוקביץ: לא יהיו עליו הגבלות.

<תומר מוסוקביץ: אנחנו הבענו את דעתנו המקצועית על הדלתא בין 10,000 ל-25,000.

<תומר מוסוקביץ: אנחנו לא רוצים לשנות את 10,000.

ניסן סלומינסקי: קודם אפי, ראש לשכת עורכי הדין, ואחר-כך רן.

<אפרים נוה: אני רוצה להזכיר לכולם מה קרה כאן רק לפני מספר חודשים.

<אפרים נוה: לפני מספר חודשים, בחודש אוגוסט, אנחנו ישבנו כאן בפגישות עם משרד המשפטים.

<אפרים נוה: המסלול המקוצר היה הוראת שעה.

<אפרים נוה: הייתה התדיינות אם להאריך אותה ולהפוך אותה להוראה קבוע.

<אפרים נוה: אנחנו הסכמנו בהסכם עם רשות האכיפה ועם משרד המשפטים, שהוראת השעה שהייתה מדוברת על 10,000 שקלים תהפוך להוראת קבע, ובכך סיימנו את העניין.

<אפרים נוה: מבחינתנו זו אפילו הבטחה שלטונית.

<אפרים נוה: ממש בסמוך לאחר מכן בא חוק ההסדרים, שמבקש לשנות את מה שנחקק רק שבועות ספורים קודם לכן.

<אפרים נוה: אני נפגשתי עם מנכ"ל האוצר, ונפגשתי עם שרת המשפטים.

<אפרים נוה: שרת המשפטים הבהירה במפורש לאוצר שיש לנו התחייבות שלטונית, וזה לא יעבור בדרך הזו.

<אפרים נוה: אני בכל זאת הסכמתי, לאחר דיונים אצלנו עם החברים, לבוא לקראת האוצר, להגדיל את הסכום מ-10,000 ל-25,000 משום שהסבירו לי שזה טוב למדדים של ה-OECD, לנראות של המדינה שלנו.

<אפרים נוה: לא משנה שאני חושב אחרת מבחינה מקצועית, אמרתי אוקיי, תהיה תרומתנו.

<אפרים נוה: כשבאה עכשיו רשות האכיפה ואומרת אנחנו רוצים עוד כלים, זה כבר עניין אחר לגמרי, משום שהם באים עכשיו ורוצים להפוך למשרד עורכי דין.

<אפרים נוה: הרי המסלול המקוצר היום נותן להם יכולת גבייה במדיה מגנטית.

<אפרים נוה: הם יכולים להטיל עיקולים, הם יכולים לבצע הליכים מסוימים.

<אפרים נוה: כשהם רוצים לקבל סמכויות נוספות, הם רוצים להפוך למשרדי עורכי דין.

<אפרים נוה: למשל, הם רוצים להטיל עיכוב יציאה מהארץ.

<אפרים נוה: מגיע החייב ומבקש לבטל את עיכוב היציאה מהארץ.

<אפרים נוה: מוגשת בקשה משפטית שהולכת להידון בפני רשם.

<אפרים נוה: הם רוצים גם הם להופיע בפני הרשמים?

<אפרים נוה: הם רוצים להפוך להיות גם משרד עורכי דין וגם אלה שדנים בתיקים בעצמם?

<אפרים נוה: אנחנו לא נמצאים במקום הזה.

<אפרים נוה: אם רוצים לבטל את משרדי עורכי הדין, להפוך את רשות האכיפה למשרד עורכי דין אחד גדול, אז בואו נדבר על זה.

<אפרים נוה: אבל לא בדרך שאנחנו באים לקראתם ומסכימים לתת להם הגדלה של סמכות.

<אפרים נוה: אם רוצים להפוך אותם למשרד עורכי דין, אז בואו נשים את זה על השולחן, נגיד מה היתרונות ומה החסרונות, והכנסת תוכל להחליט.

<אפרים נוה: אי-אפשר להגיד לנו הסכמתם, ועל הדרך להפוך אותם גם למשרד עורכי דין.

<אפרים נוה: הם לא משרד עורכי דין.

<אפרים נוה: הם לא משרד עורכי דין.

<אפרים נוה: כשחייב רוצה להגיש התנגדות, אז הוא מגיש התנגדות, מגיש תצהירים, והולך למשרד עורכי דין.

<אפרים נוה: הם רוצים להפוך עכשיו למשרד עורכי דין?

<אפרים נוה: הם רוצים עכשיו להתמודד עם הליכים כאלה?

<אפרים נוה: זה לא מה שדובר אתנו, ולכן אני מבקש לכבד את ההסכמה שהייתה אתנו.

<אפרים נוה: אם לא רוצים לכבד את ההסכמה, אפשר לחזור, למשוך את זה.

<אפרים נוה: שיגישו הצעה מסודרת, אנחנו נתמודד אתה בכלים שיש לנו, ויש לנו כלים להתמודד אתה.

<אפרים נוה: אבל אי-אפשר לעשות שיטת סלאמי.

<אפרים נוה: ואני רוצה להזכיר נתון נוסף:

<אפרים נוה: עד 10,000 שקלים שקיים היום, זה כמעט 90% מהתיקים בהוצאה לפועל.

<אפרים נוה: 90% מהתיקים, אז אם המסלול הזה טוב, בואו נבדוק את ה-90% מהתיקים.

<תומר מוסוקביץ: לא, זה לא קשור.

<אפרים נוה: אני לא חושב שהמסלול המקוצר – כמעט 90% מהתיקים, נכון?

<תומר מוסוקביץ: לא, זה לא נכון.

<תומר מוסוקביץ: עד 50,000 שקל זה 80% מהתיקים.

<אפרים נוה: כשישבנו אצל שי באב"ד והוא העלה אותך על הקו, הנתונים שאתה אמרת לו הם בין 80% ל-90% מהתיקים במדינת ישראלה הם עד 10,000 שקל.

נורית קורן: לא, הם יותר.

<תומר מוסוקביץ: שאלתם אותי על 50,000.

<תומר מוסוקביץ: אי-אפשר להתווכח עם הנתונים.

<תומר מוסוקביץ: הנתונים קיימים.

<אפרים נוה: נעזוב את האחוזים.

<אפרים נוה: רוב התיקים במדינת ישראל בהוצאה לפועל הם עד לסך של 10,000 שקלים.

<אפרים נוה: אם המסלול הזה כל כך טוב וכל כך מוצלח, נעשה דיון יסודי, נבדוק את ההצלחה של המסלול הזה, עד כמה הגבייה עלתה.

<אפרים נוה: אני רוצה להזכיר שהמסלול הזה גובה רק את התיקים הקלים.

<אפרים נוה: כשמדובר ב - - -

ניסן סלומינסקי: אפי, עזוב.

<אפרים נוה: אני לא רוצה להיכנס לזה.

<אפרים נוה: הייתה הסכמה, בואו נכבד את ההסכמה.

<אפרים נוה: לא רוצים לכבד את ההסכמה, אפשר למשוך את זה, וננהל הליך נפרד.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: עוד מישהו מלשכת עורכי הדין?

אוסאמה סעדי: שאלה.

אוסאמה סעדי: שאלה לאפי.

ניסן סלומינסקי: עוד מישהו, או שהוא דיבר בשם כולם?

אוסאמה סעדי: שאלה לאפי.

אוסאמה סעדי: העניין הזה של 25,000, רק ההגבלות בין ה-10,000 ל-25,000?

<אפרים נוה: המסלול נשאר אותו דבר, עם אותם כלים שקיימים כיום ל-10,000 שקלים, פשוט הסכום משתנה.

<אפרים נוה: גם תאגידים וגם יחידים יוכלו לפנות למסלול המקוצר – שהיום הוא עד 10,000 – עד 25,000 שקלים.

<אפרים נוה: היום תיקים של מעל 10,000 שקלים מגיעים רק דרך עורכי דין.

<אפרים נוה: הסכמנו שיגיעו למסלול המקוצר לא דרך עורכי דין.

<אפרים נוה: אולי עשינו טעות שהסכמנו כי רוצים עוד ועוד.

<אפרים נוה: זה לא בסדר.

<רן מלמד: אני קודם כל רוצה לברך על הרעיון להעלות את הסכום.

<רן מלמד: אנחנו ביקשנו את הדבר הזה כבר בדיונים על הוראת השעה, וגם על מסלול הקבע של הדבר הזה.

<רן מלמד: אני בהחלט חושב שצריך להשאיר את זה על 50,000, ולא להוריד את זה ל-25,000.

<רן מלמד: אבל אחרי ששמעתי מנציג משרד האוצר שהיו דיונים בממלכה, ולכן החליטו להוריד ל-25,000 – והבנתי לאור זה שלשכת עורכי הדין הפכה לממלכה – אני חושב שלפעמים לא צריך לקבל הכול במכה אחת, אלא אפשר ללכת צעד-צעד, וצריך לקבל את ה-25,000 האלה בברכה ולהמשיך אתם אחר-כך.

<רן מלמד: אני כן מצטרף לאמירה של ראש לשכת עורכי הדין, ומתנגד נחרצות לכל ניסיון להוסיף הגבלות כאלה ואחרות.

<רן מלמד: רשות האכיפה והגבייה עושה הרבה מאוד פעולות, חלקן מאוד טובות.

<רן מלמד: אם הם יפסיקו קצת כל הזמן להסתכל כמה גבינו, כמה לא גבינו, אלא יתרכזו בשירות טוב, פרסום נכון, ושאנשים ידעו שאם הם ישלמו את חובותיהם, הם יוכלו לצאת ממעגל של עוני ומצוקה, אז לא צריך הגבלות ולא שום דבר אחר.

<רן מלמד: אנחנו תומכים במהלך הזה, מציעים לקבל את הפשרה או את הסיכום שהגיע, בלי לתת הגבלות.

<רן מלמד: בקשה אחת אחרונה, ואני מסיים בזה.

<רן מלמד: ללשכת עורכי הדין יש מעמד בוועדות הכנסת של חובת היוועצות בנושאים שונים.

<רן מלמד: אני חושב שהגיע הזמן שגם לארגוני החברה האזרחית שעוסקים בתחומים השונים – לאו דווקא "ידיד", יש את האגודה לזכויות האזרח, יש ארגונים נוספים – יהיה מעמד.

<רן מלמד: אנחנו מכינים הצעת חוק בנושא הזה, ואם אדוני יסכים לקדם אותה, אנחנו נשמח מאוד.

<רן מלמד: אנחנו חושבים שאם האוצר או הממלכה היו מתייעצים אתנו עוד לפני שהצעת החוק הייתה באה לכאן, היום היה אפשר לעטוף את זה יותר טוב.

ניסן סלומינסקי: רן, רק הערה לסיום של הדברים, אני לא חושב שיש באיזשהו מקום חובת היוועצות של מישהו עם משהו.

ניסן סלומינסקי: זו יזמה.

ניסן סלומינסקי: כשהייתי בוועדת כספים, וגם עכשיו בוועדת חוקה, אני חשבתי שצריכים להיוועץ בנושאים שקשורים ללשכת עורכי הדין אתכם, בנושאים שקשורים לרואי החשבון אתם, ליועצי המס, וגם אתכם.

ניסן סלומינסקי: ובאו אלי עם דברים שלא התייעצו, ואז התברר שלפעמים בשטח – אנשי האוצר הם אנשים מאוד נבונים, חכמים, ואני אומר את זה לא בציניות, אלא ברצינות.

ניסן סלומינסקי: יש להם נקודת מבט, ולפעמים מהשטח אתה רואה דברים שונים, וכתוצאה מהערות של האנשים שחיים את הדבר בפרקטיקה, חסכנו המון טעויות.

ניסן סלומינסקי: לכן ביקשתי בזמנו ממשה אשר, וגם היום אני מבקש מהממלכה תמיד, לדבר אתם, לקיים דו-שיח.

ניסן סלומינסקי: דו-שיח זה תמיד דבר טוב, כדי שבמקום שפה בוועדה יהיה הדו-שיח, וייקח לנו כפול זמן ויותר, שיעשו את הדו-שיח קודם, למרות שגם פה אנחנו עושים בסוף את הדו-שיח.

ניסן סלומינסקי: אני לא מכיר שום חובה - - -

<רן מלמד: יש חובה בחוק, אני מוכן להראות אותה.

<רן מלמד: יושבים פה שני חברי - - -

ניסן סלומינסקי: הכוונה היא אם הם חברים בוועדות של מינוי שופטים?

<רן מלמד: לא, לא, לא.

<רן מלמד: נושאים בכנסת.

<רן מלמד: אני אסתפק גם אם לא תהיה חובה, אם אנחנו נוכל לקבל את אותם תנאים שלשכת עורכי הדין מקבלת פה, למשל, חדר בכנסת שנוכל לשבת ולעבוד.

<רן מלמד: אני מניח שאתה יודע שהם מקבלים.

ניסן סלומינסקי: רן, אני לא מכיר חובות כאלה, וגם אלעזר – שאני סומך עליו מאוד - - -

<רן מלמד: תשאל אותו, הוא יגיד לך שיש חובה.

ניסן סלומינסקי: אין חובה, יש רק מה שאנחנו כיושבי-ראש רוצים - - -

<אפרים נוה: אני חושב שרן מתכוון לזה שבחוק לשכת עורכי הדין יש ללשכה זכות על-פי החוק להגיב על כל הצעת חוק וכל דבר חקיקה.

<אפרים נוה: אני לא יודע למה הוא מתכוון, לא שוחחתי אתו.

<רן מלמד: אני אראה לך למה אני מתכוון.

<רן מלמד: אני אראה לך למה אני מתכוון.

ניסן סלומינסקי: זה חוק שלכם, שאתם רשאים - - -

<רן מלמד: לא, החוק שלהם, שהם העבירו בכנסת, שחייבים לשמוע אותם.

ניסן סלומינסקי: רן, אני מציע – אני לא יודע כמה עמותות או גופים חברתיים יש – תדע לך שאם לשכת עורכי הדין הייתה מגיעה עם שישה או שבעה לשכות שונות, שכל אחת חיה את עצמה, היא לא הייתה מקבלת וזוכה לשום דבר.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, השלב הראשון, אם אתה רוצה ללכת לכיוון הזה, אם הייתם כולכם מתארגנים, והיה גוף אחד שיודעים שאם מדברים אתו, מדברים עם הגוף החברתי, נניח – אבל כרגע זה שאתם פרוסים על כל הקשת - - -

<רן מלמד: תודה.

<ליאור שפירא: הוא ממש גר כאן, על מה הוא מדבר שלא שומעים אותו?

<ליאור שפירא: עוד לא באתי לפה פעם אחת ורן לא היה על הכיסא הזה.

<ליאור שפירא: תמיד שומעים אותך.

<רן מלמד: אבל לי אין לוביסטים שבאים ושומרים לי מקומות כל הזמן.

ניסן סלומינסקי: לא רק שומעים אותו, אלא גם שומעים אותו.

נורית קורן: שומעים אותו, ויש לו הערות במקום.

<אפרים נוה: אני יכול להרגיע שבקדנציה הזאת לשכת עורכי הדין מייצגת את הגופים החברתיים לא פחות טוב מהגופים החברתיים.

<רן מלמד: אני חייב להודות.

<אפרים נוה: אנחנו נותנים ייצוג מלא לגופים האלה.

<אפרים נוה: אז אנחנו הנציגים שלכם.

<רן מלמד: אין לי ויכוח על זה.

<אריה כהן: אריה כהן, רשות האכיפה והגבייה.

<אריה כהן: אני רוצה להגיד כמה דברים על מה שנאמר כאן.

<אריה כהן: קודם כל, בנושא דירוג האשראי – במידה ולא יינתנו הכלים האלה, הפתרון לדירוג האשראי לא יהיה מכיוון שלא נצליח בגבייה.

<אריה כהן: אני מפנה את חברי הוועדה לדיון בנושא תיקון חוק 29, שבו לשכת עורכי הדין טענה שעד 10,000 הם לא יצליחו לגבות אם לא ייתנו להם את ההגבלות.

<אריה כהן: הם טענו כל הזמן שאם - - - כלים אחרים של המאסרים, ולא יתנו את ההגבלות, הם לא יצליחו לגבות חוב גם 1,000 שקל.

<אריה כהן: ולכן נתנו בתיקון 29 את האפשרות לעורכי דין עד 10,000 שקל, מה שלא קיים במסלול.

<אריה כהן: הם טענו שהם לא יצליחו לגבות עד 10,000, אז איך הם כרגע רוצים שעד 25,000 שקל אנחנו כן נגבה, כשהם בעצמם טענו שהם לא יצליחו לגבות בלי ההגבלות?

<אריה כהן: לגבי מה שאמר פה ראש הלשכה – ראש הלשכה דיבר גם לגבי הנושא של השיפוט וגם לגבי הנושא של ההתנגדויות.

<אריה כהן: בנושא של ההתנגדויות, המסלול המקוצר לא מייצג את הזוכה במקרים האלה, ולא מייצג את החייב במקרים האלה.

<אריה כהן: במקרים האלה, החייב בעצמו מגיע להתנגדות, והזוכה בעצמו מגיע להתנגדות.

<אריה כהן: אנחנו לא מייצגים אותם בנושא, אנחנו לא הופכים לעורכי דין.

<אריה כהן: לעומת זאת, מה שאמר בנושא של מדיה מגנטית, אותם הכלים של מדיה מגנטית קיימים גם ללשכת עורכי הדין.

<אריה כהן: וגם באותם המקרים שיש מקרים שהטילו עיקולים או תפסו רכבים, או כל מיני דברים אחרים, זה מגיע לפעמים לרשמים, והם נותנים מענה, לאו דווקא בנושא של ההגבלות.

<אריה כהן: הוא אומר שיצטרכו לתת מענה רק בהגבלות, לא, גם היום נותנים מענה בהליכים רגילים שנותנים את המענה לרשם.

<אריה כהן: לסיכום, מה שאני אומר, ומה שאמר המנכ"ל של הרשות, מהניסיון שלנו, שעד 25,000 שקל, מ-10,000 – אנחנו חושבים שמהרגע הראשון היה צריך לתת גם לנו עד 10,000 שקל להיות זהים כמו עורכי הדין.

<אריה כהן: אין שום סיבה שעורכי הדין עד 10,000 שקל יוכלו לבצע הגבלות, ואנחנו לא נוכל לבצע הגבלות.

<אריה כהן: אנחנו חושבים שלפחות מ-10,000 עד 25,000 שקל, אם המדינה רוצה לתת מענה גם לדירוג האשראי וגם לגבות בגבייה רכה, זה הפתרון היחידי שהוא טוב, ולתת לנו את הסמכות ואת הכלים.

<אריה כהן: תודה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כמובן שאנחנו מברכים על ההסכמות שהיו.

אוסאמה סעדי: אם אלה ההסכמות, אז אנחנו לא רוצים להפריע להסכמות.

אוסאמה סעדי: אם מלכתחילה היינו צריכים להגיד את דעתנו, אז יש לנו מה להגיד.

נורית קורן: אפשר.

אוסאמה סעדי: אני מבין את העמדה של רשות האכיפה והגבייה, אבל אני מבין גם את העמדה של לשכת עורכי הדין.

אוסאמה סעדי: הפשרה שהושגה, אני מסכים ומכבד את זה.

אוסאמה סעדי: אני רק הייתי רוצה שאנחנו נבחן את עצמנו אחרי שנה, שנראה אם התוספת הזאת בין 10,000 ל-25,000 – שיביאו לנו נתונים, אם יש תוצאות, איזה אחוזי גבייה, אם הכלים האלה חסרים, לא חסרים.

נורית קורן: מה אחוזי הגבייה, וגם מי נפגע.

אוסאמה סעדי: מי נפגע, שיביאו לנו נתונים ונבדוק את זה אחרי שנה.

אוסאמה סעדי: יכול להיות שאני לא אהיה שם, אבל אלה שיהיו פה יבדקו את זה.

נורית קורן: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד.

נורית קורן: אני חושבת שלהגדיל את זה ל-25,000 זה בסדר, אבל זה עדיין חוב שאסור לשים עליו הגבלות.

נורית קורן: בל שנשכח שלפעמים אנשים כשלו, לא שילמו את החוב שלהם בזמן, הגיעו להוצאה לפועל.

נורית קורן: אם נשים להם ישר הגבלות, הם לא יצאו מהמעגל של הוצאה לפועל.

נורית קורן: את זה אנחנו לא רוצים, ולכן אני מתנגדת.

נורית קורן: 25,000 – הייתי רוצה שזה יהיה פחות.

<קריאה: אבל לעורכי דין יש הגבלות גם על סכום של 5,000.

נורית קורן: סליחה, כל אחד יכול לגשת היום להוצאה לפועל, יש שם לשכות שנותנות ייעוץ, ולא תמיד צריך עורך דין.

נורית קורן: נכון שהייתי עורכת דין, אבל אני אומרת לך שיש אנשים שאני שלחתי אותם.

נורית קורן: אפשר לשלוח אותם ללשכות.

נורית קורן: תומר מוסוקביץ, ומי שהיה לפניו, עשו את הדברים האלה, ויש ייעוץ מצוין בתוך הלשכות.

נורית קורן: מי שרוצה, לוקח עורך דין.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: אלעזר.

אלעזר שטרן: אני אעיר הערה קטנה לפני כן.

אלעזר שטרן: אם וכאשר יגיע הנושא של הרחבת סל הכלים, אני חושב שהוועדה תצטרך לתת את דעתה שהדבר ייעשה בצורה יותר מכווננת ועדינה כדי לראות אילו כלים כן מתאימים, אילו כלים לא מתאימים, כי לכל כלי יש את הרציונל שלו ואת ההגבלות המיוחדות לו.

אלעזר שטרן: לא הרי עיכוב יציאה מהארץ כהרי רישום במרשם החייבים המשתמטים.

אלעזר שטרן: אם וכאשר זה יגיע, נצטרף לעשות כיוונון עדין יותר של הכלים האלה.

אלעזר שטרן: לאור ההסכמות שהוצגו פה, הצעת החוק מצטמצמת לשורה אחת, אני אקריא אותה.

אלעזר שטרן: "בחוק ההוצאה לפועל – (1) בסעיף 20ב – (ב) בסעיף קטן (א), במקום "שאינו עולה על 10,000 שקלים חדשים" יבוא "שאינו עולה על 25,000 שקלים חדשים"".

ניסן סלומינסקי: מי בעד – ירים את ידו.

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצה לומר, גם לתומר ולאנשיו, אנחנו רוצים להרחיב ולאפשר.

ניסן סלומינסקי: אתם עושים עבודה טובה, ואתם גם חוסכים לאנשים כסף, אני אומר את זה בפניהם של עורכי הדין.

ניסן סלומינסקי: אתם חוסכים להם כסף, ולכן ההרחבה היא טובה והיא חשובה.

ניסן סלומינסקי: וגם אם אתם חושבים שיהיה לכם קשה בלי זה, עדיין זה הרבה יותר טוב.

ניסן סלומינסקי: הנושא אם להוסיף את כל האפשרויות של עיקולים וכולי, זה כבר סיפור נפרד לחלוטין.

ניסן סלומינסקי: אם ירצו בנפרד, יהיה דיון בנפרד.

אוסאמה סעדי: אפשר בהחלטה, שאחרי שנה אנחנו נקבל?

נורית קורן: כן, כן, תוסיפו את זה.

אלעזר שטרן: לא חייבים לכתוב.

ניסן סלומינסקי: לא צריך לכתוב.

אוסאמה סעדי: לא, אנחנו כוועדה.

נורית קורן: שיהיה בחוק.

נורית קורן: שיהיה בחוק.

<תומר מוסוקביץ: תזמין אותנו.

<אפרים נוה: אגב, גם אנחנו נשמח לקבל את נתוני הגבייה של המסלול המקוצר.

<אפרים נוה: ביקשנו, ועד היום לא קיבלנו.

<אפרים נוה: נשמח לקבל אותם.

אלעזר שטרן: ענת, אתם חייבים בכל מקרה להגיש לנו דוח שנתי.

<תומר מוסוקביץ: לא, ביטלתם את זה בחוק האחרון.

אלעזר שטרן: לא, לא, לא, יש דוח שנתי שבכל מקרה חייבים, אז במסגרת הדוח השנתי.

אלעזר שטרן: יש לכם חובה להגיש דוח שנתי, תתייחסו גם לנקודה הזו.

ניסן סלומינסקי: רבותי, בדוח השנתי תתייחסו, נקיים על זה דיון ונראה את הדברים האלו.

ניסן סלומינסקי: ההיפך, אני חושב שיהיה רק טוב לעם ישראל.

ניסן סלומינסקי: עורכי הדין יתכופפו טיפה, אתם טיפה.

<אפרים נוה: אנחנו באנו עכשיו ממקום שהסכמנו, יכולנו לסכל את זה.

<אפרים נוה: הסכמנו להעלות ל-25,000 שקלים.

ניסן סלומינסקי: אמרתי יישר כוח לעורכי הדין, יישר כוח להם, ומזל טוב.

ניסן סלומינסקי: יש לנו את הצעת החוק, היא תעלה לקריאה שנייה ושלישית.

אלעזר שטרן: כחלק מחוק ההסדרים.

אלעזר שטרן: זה סעיף בתוך החוק.

ניסן סלומינסקי: זה סעיף בתוך חוק ההסדרים.

ניסן סלומינסקי: דורון, אנחנו את שלנו מבחינת חוק ההסדרים עשינו.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לכולם.