ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 325, 2016-12-28 08:30

דוד אמסלם: שלום לכולם אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים.

דוד אמסלם: על סדר היום, תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (אגרות תשלומים בעד שירותים), התשע"ז-2016.

<קרן גלאון: מבחינתנו התקנות האלה יש בהם בשורה אמיתית ואנחנו משקיעים להביא אותם בפני הוועדה.

<קרן גלאון: יש בשורה בראש ובראשונה בביטול האגרה המבצעית לרשות הכבאות.

<קרן גלאון: האגרות שרשות הכבאות גובה היום הם אגרות שנכנסות לתקציב שלה.

<קרן גלאון: יש לנו תקציב שחלקו מותנה בהכנסה והצלחנו להגיע בהובלת השר ושר האוצר להסדר שמאפשר את ביטול גביית כל האגרות המבצעיות.

<קרן גלאון: זה מבחינתנו מהלך שקיווינו לו כבר הרבה זמן.

<קרן גלאון: אנחנו שמחים להציג אותו בפני הוועדה.

<קרן גלאון: מבחינת האגרות המבצעיות אנחנו משאירים אגרות בשלושה ראשים, שזה בעצם שני ראשים שיש להם שירות חלופי בשוק, האחד זה פריצת דלתות, כשיש מנעולנים לזה והשני חילוץ ממעלית שיש חברות אחראיות.

<קרן גלאון: פה אנחנו חייבים להשאיר אגרה אחרת הפעילות המבצעית שלנו תיפגע ואנחנו מבקשים להשאיר אגרה.

<קרן גלאון: לגבי קריאת שווא של חייגנים שמחוברים בניגוד להוראות התקן.

<קרן גלאון: יש היום תקן שקובע שכשיש רכזת מפעילה והחייגן מתקשר, מי יכול להתקשר לכבאות אוטומטית ומי צריך איש קשר במפעל או בעסק.

<קרן גלאון: אלה קריאות שווא שמקפיצות את הכוחות פעמים רבות.

<קרן גלאון: אנחנו מבקשים גם פה להמשיך ולגבות אגרה.

דוד אמסלם: לא הבנתי את זה.

<קרן גלאון: יש חייגן אוטומטי, זה כמו שיש לנו אזעקה בבית, כשיש קריאה של עשן יש חייגת שמתקשרת למספרים שמתכנתים אותם.

<קרן גלאון: הרבה אנשים מתכנתים את המספר של הכבאות אוטומטית.

דוד אמסלם: אוטומטית לאירוע אש.

<קרן גלאון: מה שהרכזת קוראת, שזה הרבה פעמים קריאות שווא.

<קרן גלאון: כמו שיש אזעקה בבית שלא באמת פרצה אש.

<קרן גלאון: זה לגבי האגרות המבצעיות.

<קרן גלאון: במקביל לביטול האגרות המבצעיות אנחנו מבקשים להסדיר בתקנות האלה את הקצאת הכבאים בתשלום, כי התעריף שלהם נגזר מהאגרות המבצעיות שהיו וברגע שאנחנו מבטלים אנחנו צריכים לקבוע את ההקצאה.

<קרן גלאון: מדובר על אירועים כמו עדליידע או כמו מרוצים שונים.

דוד אמסלם: אז כמו שיש שוטרים בשכר יש גם כבאים בשכר?

<קרן גלאון: נכון.

<קרן גלאון: בחוק מוסדר המנגנון אבל את התעריף אנחנו מבקשים להסדיר.

דוד אמסלם: להעלות אותו?

<קרן גלאון: הוא קצת יותר גבוה ממה שהוא היה כי התעריף המקורי נקבע בשנת 75 ורק הוצמד - - -

דוד אמסלם: למה על הבסיס הזה אתם צריכים להעלות את זה?

<קרן גלאון: התקנות האלה הם רביזיה משמעותית שאני אסקור עוד מעט.

דוד אמסלם: אני שואל כרגע על הנושא של כבאים בשכר.

דוד אמסלם: אני בכלל לא אוהב את הרעיון של שכר, הם כבאים ושוטרים, עוד מעט גם הצבא יבקש שכר וכל אחד שיבוא לכאן יבקש שכר והמדינה תשלם משכורת ואחרי זה, על כל פעולה שתעשה היא גם תשלם שכר נוסף.

דוד אמסלם: זה משהו אחר ולא הוויכוח כרגע.

דוד אמסלם: אגב, יש הרבה דברים מעוותים ולא נכונים מוסרית, אבל מסודרים בחוק.

דוד אמסלם: מה לעשות?

דוד אמסלם: החוק זה לא הצדק, צריך להבין את זה.

דוד אמסלם: החוק זה לא המוסר.

<קרן גלאון: התכוונתי שהחוק הזה יחסית חדש והוא לובן לא מזמן, זה הייתה כוונתי.

<קרן גלאון: בכל אופן התעריף שאנחנו מבקשים במידה רבה להקל על שיטת החישוב.

<קרן גלאון: זאת אומרת לקבוע תעריף אחיד לצוות של שלושה כבאים וכבאית, היום החישוב מאוד מסורבל - - -

דוד אמסלם: אני לא שואל את זה.

דוד אמסלם: אני שואל אם אתם רוצים להעלות את המחיר?

<קרן גלאון: המחיר מעט יותר גבוה.

דוד אמסלם: למה?

<קרן גלאון: מתוך ידיעה כמה עולה לנו השירות בפועל היום.

דוד אמסלם: למה אתם מלבישים את זה על התקנות האלה?

<קרן גלאון: זה שירות שהוא לא חובה.

<קרן גלאון: אם האדם או החברה מבקשים לעשות אירוע עם הקצאת כבאים בתשלום זה אירוע יזום - - -

דוד אמסלם: אנחנו מכירים את זה, אני בא משם.

<קרן גלאון: בסופו של יום עדיין התעריף מאוד נמוך ביחס לעלות שלנו לכבאי.

דוד אמסלם: מה המנגנון של התעריף הזה?

דוד אמסלם: יש לו הצמדה?

<קרן גלאון: התקנות האלה מבקשות להיות מוצמדות למדד פעם בשנה.

דוד אמסלם: מה היה עד היום?

<קרן גלאון: הייתה הצמדה למדד שלא קשורה לשכר, שלא עודכנה.

<קרן גלאון: התקנות האלה לא עודכנו כמו שצריך משנת 75, יש פה רביזיה משמעותית שיש לנו אפשרות לעשות סדר בהרבה סוגיות שעד היום לא נעשה בהם סדר.

<קרן גלאון: בגלל זה לקח הרבה זמן לעשות את העבודה.

<קרן גלאון: בנוסף למה שאמרתי יש גם אגרות בטיחות אש.

<קרן גלאון: האגרות שלנו מתחלקות פחות או יותר לאירועים מבצעיים, מה שעכשיו אנחנו מבקשים לבטל, למעט מה שאמרתי ואגרות בטיחות אש.

<קרן גלאון: לגבי בטיחות אש, יש לנו מפקחי בטיחות אש שנותנים שירות, לדוגמה בדיקת תכניות.

<קרן גלאון: גם פה עד היום נגבתה אגרה בבדיקת תכניות, אנחנו לא מבקשים להעלות אותה בכלל.

<קרן גלאון: מה שכן, אנחנו מבקשים בשביל האזרחים להסדיר תתי נושאים שעד היום לא ניתן להם מענה.

<קרן גלאון: לדוגמה, אדם בא עם תכנית של בית חדש אז ברור שהאגרה נגבית לפי התקנות.

<קרן גלאון: אבל אם אדם בא עם תוספת למבנה קיים, אז נוצרות שאלות, האם גובים אגרה על כל השטח?

<קרן גלאון: לא הייתה הבהרה של תת הנושא הזה ופה אנחנו מבקשים להבהיר שאם הוא בא לתוספת שלא עולה על 40% ולא משנה את הייעוד, הוא משלם אגרה רק על התוספת, כדי לנסות וליעל את התהליך.

<קרן גלאון: דבר נוסף, היו אגרות להנחת צנרת, תכניות להנחת צנרת שהתעריף שהיה קבוע באגרות היום הוא לפי מטר שזה לא הגיוני לצנרת לגבות אותה תכנית שאנחנו בודקים בניין, אנחנו מבקשים פה מאוד להוריד את התעריף ולגבות סכום מסוים לקילומטר.

<קרן גלאון: יש פה תתי נושאים שאנחנו מבקשים להסדיר כדי לעשות סדר אחת ולתמיד.

<יוחאי וג'ימה: מזה שנתיים אנחנו מנהלים שיח עם נציבות הכבאות וגם עם המשרד לביטחון פנים.

<יוחאי וג'ימה: יש לי סיכומים של ישיבות שנערכו אתם בהם הם אומרים שהם מבינים את הבעייתיות בלחייב על מבנים או בתי ספר לביקורות בהשוואה למפעלים שהם מזהמים או מסוכנים, הם מבינים את החיובים האלה ורואים בחיוב לבוא ולבדוק ביחד את האגרות שמשולמות שם ולבדוק חלופות אחרות.

<יוחאי וג'ימה: נשלחו מכתבים לריענון ולבקשה להיפגש, לא נפגשנו עד עכשיו כבר שנתיים ואנחנו מנסים להיפגש אתם ולשבת אתם על נושא האגרות, הם יודעים שזה בעייתי.

<יוחאי וג'ימה: לא נשלחו אלינו שום תקנות להתייחסות לבדוק את האמיתות שלהם, ישבתי אתמול עד אחת בלילה לעשות השוואות בין דוחות שניתנות לרשויות המקומיות לבין מה שהתקנות מתקנות.

<יוחאי וג'ימה: יש הבדלים.

<יוחאי וג'ימה: בדקתי גם כמה עולה במד"א באמבולנס, שזה שירות שמקביל אליו, המחירים נמוכים יותר ממה שמוצע פה.

<יוחאי וג'ימה: מה שעשו למעשה, ביטלו את המבצעיות, ביטלו לעסקים קטנים, שזה באישור של שר הפנים וייקרו את האגרות של הרשויות המקומיות.

<יוחאי וג'ימה: למשל, בתי ספר שעושים ביקורות.

<יוחאי וג'ימה: 5,000 בתי ספר, 18,000 גני ילדים, באים מתי שרוצים, לא אומרים לנו אם באים פעם בשנה או פעם בשנתיים אלא באים מעת לעת.

<יוחאי וג'ימה: עכשיו זה לא יותר מפעם אחת בשנה לפי התקנות האלו.

<יוחאי וג'ימה: רוצים לחלוב את הפרה אז באים שלוש פעמים בשנה.

דוד אמסלם: לא הבנתי את הטענה הבסיסית שלך.

דוד אמסלם: אתה אומר שהתעריף עלה?

<יוחאי וג'ימה: כן.

דוד אמסלם: התעריף עלה?

<קרן גלאון: לא.

דוד אמסלם: אתה אומר שהתדירות של הביקורות עלתה?

<יוחאי וג'ימה: אני אומר שהתדירות נקבעת על ידם.

דוד אמסלם: אז מי אתה רוצה שיקבע?

דוד אמסלם: אתה?

<יוחאי וג'ימה: לא.

<יוחאי וג'ימה: לקבוע על-פי חוק מתי הם באים ומתי הם הולכים.

דוד אמסלם: אז מסדירים את התקנות עכשיו.

<יוחאי וג'ימה: בתקנות לא כתוב מתי הם מגיעים.

דוד אמסלם: אתה רוצה שיגדירו לכם מה הכללים?

<יוחאי וג'ימה: כן.

<יוחאי וג'ימה: אם אני רוצה לעשות תכנון תקציבי ברשות מקומית, אני יכול לדעת שבית ספר שלי אמור להיבדק השנה ביקורת של כיבוי אש, אז אני יודע שזה עולה 6,000 שקלים לצורך העניין, לא שיבוא לבית ספר אחד בחודש הזה ובית ספר שני בחודש אחרי והנה הגעתי ל-15,000 שקלים בהפתעה שאף אחד לא יודע עליהם.

דוד אמסלם: אתה לא יודע בעצם מה תכנית העבודה של הכיבוי?

דוד אמסלם: באיזו תדירות הוא מגיע לביקורת?

<קרן גלאון: גם היום וגם בתקנות החדשות כתוב שגם אם נבוא חמש פעמים בשנה, התשלום יהיה פעם בשנה.

<קרן גלאון: זה כתוב וזה היה כתוב.

<קרן גלאון: אין שינוי במצב.

דוד אמסלם: זאת אומרת התשלום הוא שנתי ללא קשר למספר הביקורות.

<קרן גלאון: נכון.

<קרן גלאון: התשלום לגבי הביקורות הוא לכל היותר אחת לשנה.

<קרן גלאון: אין פה שינוי ואין פה ייקור, זה פשוט לא נכון.

דוד אמסלם: אבל יש לו טענה אחת בסיסית שהיא מוצדקת, תדברו ביניכם.

<קרן גלאון: מהנתונים שיש לי אנחנו כן דברנו והבנו שהבעיה המרכזית היא האגרות המבצעיות ואנחנו מבטלים אותם, שזו הייתה הטענה המרכזית בדיון הקודם בוועדה.

<יוחאי וג'ימה: אגרות מבצעיות - - -

דוד אמסלם: זה לא חשוב, אני רק אומר שעלתה טענה שלא דברתם אתם אז זה לא בסדר.

דוד אמסלם: מדובר בשלטון המקומי לא מדובר במישהו פרטי.

דוד אמסלם: נמשיך, אחרי זה תתייחס קונקרטית לטענות.

<הילה זהבי: הילה זהבי אדר, כלכלנית ממרכז השלטון המקומי.

<הילה זהבי: לא זאת בלבד שביקשנו מחירון נפרד לרשויות המקומיות בגלל המאפיינים המיוחדים שלהם ובגלל שמדובר פה בדונמים ולא במטרים, התעריף כל-כך לא מתאים בסופו של דבר וזה מעמיס עליהם עלויות מאוד כבדות.

<הילה זהבי: זה יכול להגיע לחוות דעת של 40,000 שקל על פארק אחד שזה לא הגיוני.

דוד אמסלם: את מדברת כרגע כתוצאה מהשינוי או שזה המצב ההיסטורי?

<הילה זהבי: זה המצב ההיסטורי וביקשנו מחירון נפרד לגמרי.

<הילה זהבי: לא מספיק שלא קבלנו מחירון נפרד, גם זיהינו עלייה מסוימת בתעריפים.

דוד אמסלם: תוך כדי הקראה, אם תהיה שאלה קונקרטית נתייחס אליה, אבל בעיקרון באנו להסדיר את הביטול של האגרה המבצעית.

דוד אמסלם: אם יש עליה כתוצאה מזה, אז הטענה בסדר.

דוד אמסלם: אם זו הסדרה של מצב ישן על הפלטפורמה הזאת גם בסדר, אבל זה פחות קריטי מבחינתנו.

<עידו בן יצחק: הגדרות.

<עידו בן יצחק: בתקנות אלה: "אחראי לנכס"- כמשמעות אחראי בסעיף 40 לחוק.

<עידו בן יצחק: "בקורת במקרקעין"- בקורת סידורי בטיחות אש והצלה במקרקעין.

<עידו בן יצחק: "הקצאת כבאים בתשלום"- הקצאת כבאים וציוד לשם שמירה על הציבור מהתרחשות אירוע כבאות והצלה, לפי פרק ד' סימן ה' לחוק".

<עידו בן יצחק: "חוק רישוי עסקים"- חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968.

<עידו בן יצחק: "חוות דעת"- חוות דעת של מפקח בטיחות אש בדבר סידורי בטיחות אש והצלה במקרקעין"; "חוות דעת חוזרת"- חוות דעת של מפקח בטיחות אש הנוגעת לבקשה שהוגשה לרשות הכבאות לאחר שהמבקש ביצע תיקונים בבקשה המקורית לפי חוות דעת מפקח בטיחות האש".

<עידו בן יצחק: "יישוב"- יישוב, לרבות מתחם של מבנים או מיתקן, שקיים אזור מפגש המרוחק עד 76 מטרים, בינו לבין יער או חורש, שבשלו הוא נמצא בסיכון לפגיעה כתוצאה משריפת יער או חורש.

<עידו בן יצחק: "מקבל השירות"- מי שהשירות ניתן למענו, לרבות האחראי לנכס, מבקש השירות, אדם שהשירות הטיב עמו, או אדם שאירגן או שמטעמו התקיימו הפעולה או האירוע שבהם ניתן השירות, והכל אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה".

<עידו בן יצחק: "מקרקעין"- כהגדרתם בחוק המקרקעין, התשכ"ט- 1969.

<עידו בן יצחק: "מ"ר"- מטרים מרובעים.

<עידו בן יצחק: "קטע כביש"- חלק מדרך המשמש לתנועת כלי רכב, החיוני לצורך הגעה או יציאה מיישוב, שישנו סיכון כי דליקה ביער או בחורש הגובלים עמו, תביא לסיכון הנוסעים בו.

<עידו בן יצחק: "תכנית הגנה"- תכנית ליצירת מעטפת הגנה ליישוב או לקטע כביש מפני דליקות יער וחורש, בהתאם להנחיות רשות הכבאות.

<עידו בן יצחק: "תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים)"- תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים), התשל"ה-1975.

<עידו בן יצחק: תשלום בעד שירות.

<עידו בן יצחק: בעד שירות שנתנה רשות הכבאות וההצלה כמפורט בטור א' לתוספת הראשונה, השנייה או השלישית, ישלם מקבל השירות לרשות הכבאות וההצלה תשלום בסכום שנקבע בטור ב' לצד השירות.

<עידו בן יצחק: ניתנו כמה שירותים באותו אירוע, ישלם מקבל השירות לרשות הכבאות וההצלה בעד כל שירות בנפרד, כאמור בתקנת משנה (א).

<עידו בן יצחק: סכום החיוב הכולל יעוגל לשקל הקרוב, וסכום של חצי שקל יעוגל כלפי מעלה.

<עידו בן יצחק: חיוב בעד שירות כמפורט בפרט 1 לתוספת הראשונה, שאינו ביקורת גמר בנייה, הניתן בנכס שלא שונה ייעודו, יעשה אחת לשנה לכל היותר, אף אם בוצעו בנכס מספר ביקורות כאמור באותו פרט.

<עידו בן יצחק: הצמדה למדד.

<עידו בן יצחק: (א) בתקנה זו: "מדד"- מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<עידו בן יצחק: "המדד החדש"- המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי.

<עידו בן יצחק: "המדד היסודי"- המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה- המדד שפורסם בחודש ינואר 2017.

<עידו בן יצחק: (ב) התשלומים בעד השירותים המפורטים בתוספת הראשונה, השנייה והשלישית לתקנות, יהיו צמודים למדד וישתנו ב- 1 בינואר כל שנה (להלן- יום השינוי), לפי שיעור שינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.

<עידו בן יצחק: (ג) בסכום מעודכן כאמור בתקנת משנה (ב), המסתיים בשבר של אגורה, ייראה השבר שהוא חצי אגורה או יותר- כאגורה שלמה, ושבר שהוא פחות מחצי אגורה- בטל.

דוד אמסלם: אתם רציניים עם זה?

דוד אמסלם: זה נשמע אבסורד אנכרוניסטי, אתם מדברים אתי על אגורות.

דוד אמסלם: לא משנה שגם הניסוח הקודם לא נכון.

<קרן גלאון: אנשים נדרשו לשלם שברי אגורות והמערכת מחשבת שברי אגורות ובסוף זה יוצר הרבה מספרים.

<קרן גלאון: אז אמנו שאם זה יותר מ-68 אגורות מתעלמים מזה כדי שהמערכת תוכל להכיל את זה.

<עידו בן יצחק: ד), נציב כבאות או מי שהוא הסמיך לעניין זה, יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח התוספת כפי שהשתנה עקב האמור בתקנה זו.

<עידו בן יצחק: חלוקת חובת התשלום.

<עידו בן יצחק: ניתן שירות למספר מקבלי שירות, רשאית רשות הכבאות וההצלה לחלק ביניהם את התשלום בעד אותו שירות לפי הנאתם ממנו, ולעניין זה רשאית היא להביא בחשבון את מידת הסכנה שהייתה צפויה לנכס.

<עידו בן יצחק: מסירת חשבון ותשלום.

<עידו בן יצחק: רשות הכבאות וההצלה תמסור לחייב בתשלום לפי תקנות אלה דרישה המפרטת את השירותים שנתנו לו ואת סכומי התשלומים שהוא נדרש לשלם.

<עידו בן יצחק: מי שנמסרה לו דרישת לפי תקנת משנה (א), ישלם את הסכומים שהוא נדרש לשלם תוך חמישה-עשר ימים מיום המסירה.

<עידו בן יצחק: האגרה תנאי למתן אישור.

<עידו בן יצחק: תשלום אגרה או תשלום אחר כמפורט בתקנות אלה, הוא תנאי להנפקת אישור בטיחות, למתן עמדת הרשות לפי כל דין, או למתן שירות של הרשות, אלא אם כן נקבע אחרת בדין או שנתנה רשות הכבאות פטור בנסיבות מיוחדות.

דוד אמסלם: הייתי מבקש לציין אם יש שינוי יחסית אז תציינו איפה.

<קרן גלאון: פה יש סוג של חידוד של סוגיה שלא הייתה חד משמעית בעבר.

<קרן גלאון: ככה פעלו אבל זה לא היה מוסדר.

דוד אמסלם: אגרת תנאי למתן אישור?

<קרן גלאון: נכון.

דוד אמסלם: אז נתתם להם אישורים בלי קשר לתשלום?

<קרן גלאון: ברוב המקומות לא, אבל לא היה לנו את הבסיס בדין.

<קרן גלאון: פה עיגנו את הבסיס.

<יוחאי וג'ימה: אם מדובר בביקורת?

<יוחאי וג'ימה: שלחת להם עכשיו אגרה לשלם את האגרה על הביקורת.

<יוחאי וג'ימה: מה זה אומר?

<קרן גלאון: כתוב, אלא אם כן נתנה רשות הכבאות פטור.

<קרן גלאון: אם יש לנו ביקרות כדי לתת את הדו"ח ולקדם את האישורים צריך לשלם.

דוד אמסלם: יוחאי, מה השאלה?

דוד אמסלם: מה קורה עם בית הספר?

דוד אמסלם: אתה צריך לשלם את האגרה, במידה ולא שילמת את האגרה, כאילו אין לך את הדו"ח שלהם.

דוד אמסלם: אין לך דו"ח בטיחות.

דוד אמסלם: הם לא אומרים לך לסגור את בית הספר, אבל אין לך דו"ח בטיחות.

דוד אמסלם: זה לא מעניינם, הם לא מביאים לך את התעודה ותעשה מה שאתה רוצה.

דוד אמסלם: זה כמו שאתה צריך לנסוע עם רישיון נהיגה ואתה לא משלם את האגרה, אז הם לא מנפיקים לך את הרישיון.

דוד אמסלם: מה תעשה?

<עידו בן יצחק: הוראות מיוחדות.

<עידו בן יצחק: על אף האמור בתקנה 2, מקבל השירות לא ישלם לרשות הכבאות וההצלה בעד שירות המפורט להלן: חוות דעת או ביקורת במקרקעין לגבי תכנית הגנה מפני דליקות יער וחורש, בלבד.

<עידו בן יצחק: חוות דעת לגבי תכנית נטיעת יער.

<עידו בן יצחק: ביקורת מדגמית בנכס המנוי בסוגי העסקים שנכללו בצו של שר הפנים לפי סעיף 6(ג) לחוק רישוי עסקים, כעסק שיראו אותו מאושר על-ידי רשות הכבאות על יסוד תצהיר.

דוד אמסלם: זה מה שעשינו בעצם ברפורמה של רישוי העסקים.

<קרן גלאון: חשוב לי להדגיש לעניין הרשויות המקומיות, יש פה הקלה משמעותית בכמה סוגיות, לרבות חוות הדעת של דלקות יער וחורש, אנחנו אומרים שלא נגבה תשלום.

<עידו בן יצחק: בסעיף זה: "ביקורת מדגמית"-ביקורת מדגמית שיוזמת רשות הכבאות לפי תכנית עבודתה.

<עידו בן יצחק: שמירת דינים.

<עידו בן יצחק: תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

<עידו בן יצחק: תחילה.

<עידו בן יצחק: תחילתן של תקנות אלה, ביום ג' בטבת התשע"ז (1 בינואר 2017) (בתקנות אלה- יום התחילה).

<עידו בן יצחק: תחולה.

<עידו בן יצחק: תקנות אלה יחולו על שירותים שנתנה רשות הכבאות בשל בקשות לחוות דעת שהוגשו לרשות ונקלטו במערכותיה מיום התחילה, וכן על שירותים אחרים שנתנה רשות הכבאות מיום התחילה.

<עידו בן יצחק: הוגשה בקשה לחוות דעת או שרשות הכבאות וההצלה נתנה שירות אחר טרם יום התחילה, לרבות באירוע כבאות והצלה, יחולו לגביהם תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים), גם אם נשלחה הודעת החיוב לאחר יום התחילה; בעד פעולות כאמור לא תוחזר אגרה שבוטלה או שסכומה הופחת לפי תקנות אלה.

דוד אמסלם: זה לא סביר, למה הכנסתם את זה?

דוד אמסלם: אם החוק נכנס בתחולה מה-1.1.17, גביתם משהו הוא קשור - - -

<קרן גלאון: לא רק גבינו, אם יש אירוע היום או מחר, עדין נשלח.

דוד אמסלם: בוודאי.

<קרן גלאון: אז לפי הנסחית חייבים להכניס את הסעיף.

דוד אמסלם: זה סעיף נסחית?

<קרן גלאון: כן.

<עידו בן יצחק: ביטול.

<עידו בן יצחק: תקנות שירותי הכבאות (תשלומים בעד שירותים) – בטלות.

<עידו בן יצחק: עכשיו מגיעים לתעריפים: תוספת ראשונה.

<עידו בן יצחק: בתוספת זו- שטח- שטח המצוין בתכנית או במפת מדידה תקפה אותם המציא מקבל השירות לרשות הכבאות וההצלה, ובהיעדר נתונים כאמור, לפי מדידה שביצעה רשות הכבאות וההצלה תוך שימוש בכלים העומדים לרשותה.

<עידו בן יצחק: ביקורת במקרקעין: ביקורת במקרקעין ומתן דו"ח ביקורת, לפי שטח המקרקעין ושטח הבנוי עליו, בניכוי שטח קומת הכניסה הקובעת, במטרים מרובעים:

דוד אמסלם: לגבי השטח, לא הצלחתי להבין אתה סיפור באופן כללי, הרי בסופו של דבר מגיש הבקשה בעצם מביא את התכנית.

דוד אמסלם: אתם הרי לא תאשרו לו אם אין תכנית, אז אתם אפילו לא צריכים למדוד.

<קרן גלאון: ההגדרה של השטח פה היא בעיקר לביקורת במקרקעין לא לחוות הדעת.

<קרן גלאון: הרבה פעמים לא מביאים לנו תכניות.

דוד אמסלם: אז למה אתם עושים את הביקורת?

<קרן גלאון: אנחנו עושים את הביקורת בשטח - - -

דוד אמסלם: למה?

<קרן גלאון: מה זאת אומרת?

<קרן גלאון: לא רק רישיון עסק, כדי שנדע שהתלמידים בבתי הספר, יש את סידורי הבטיחות - - -

דוד אמסלם: אתם משרד החינוך?

<קרן גלאון: לא.

דוד אמסלם: אז אני מבין שמזמינים את הביקורת.

דוד אמסלם: אם הם לא משלמים אתם גם לא עושים להם את הביקורת.

<קרן גלאון: יש לנו תכנית עבודה.

<קרן גלאון: במקומות מאוד מסוכנים כמו בתי חולים, מפעלים מסוכנים יש תדירות ביקורת יחסי אחת לשנה.

<קרן גלאון: המטרה שלנו היא שסידורי בטיחות אש היא בראש ובראשונה להציל חיי אדם.

<קרן גלאון: האגרה היא נלווית לדבר הזה, היא לא המטרה המרכזית כמובן.

<קרן גלאון: נוצרה שאלה בשטח איך מחייבים את האגרה ברגע שעשית את הביקורת.

דוד אמסלם: אני עוד לא שם.

דוד אמסלם: מי מחויב להזמין את הביקורת?

דוד אמסלם: אתם באופן וולונטארי קמים בבוקר ומחליטים או שזה על המתקן?

דוד אמסלם: הרי אם האחריות שלכם, אז הם מחוץ לתמונה, אתם אחראים ללכת ולעשות ביקרות בכל בתי הספר.

דוד אמסלם: או שהאחריות היא של הרשות והיא צריכה להזמין אתכם, אלה שני דברים שונים.

<קרן גלאון: אני חושבת שאין הכרעה לכאן או לכאן.

<קרן גלאון: הביקורת שלנו לא מותנית בהזמנה.

<קרן גלאון: מצד שני, אנחנו מצפים שהבעלים של הכנס יהיה אחראי - - -

דוד אמסלם: אם הביקורת לא מותנית בהזמנה למה אתם לא נותנים להם את האישור גם אם הם לא משלמים?

דוד אמסלם: תנו להם את האישור אם זה בטיחותי ואחרי זה תתבעו אותם.

<קרן גלאון: העניין שזה מייצר הליכים מאוד יקרים מסורבלים ומיותרים.

דוד אמסלם: אני לא שואל סתם, אם האחריות שלהם, אתם אומרים, אנחנו נותנים להם שירות.

דוד אמסלם: אנחנו משלמים אגרה בגין השירות ולכן, אם הם לא ישלמו לנו, אנחנו לא ניתן את השירות הזה.

דוד אמסלם: כמו שוטר בשכר, כמו כבאי בשכר.

דוד אמסלם: אבל אם האחריות היא שלכם, אתם גובים תשלום עבורה אז האחריות היא שלכם ואתם צריכים בעצם לתת להם את השירות ואחרי זה לתבוע אותם כמו כל אחד.

<קרן גלאון: נבחין בין הכלל לחריג.

דוד אמסלם: זה כמו ארנונה.

דוד אמסלם: אם אני צריך לשלם ארנונה ואני לא משלם לעירייה, העירייה ממשיכה עדיין לפנות לי את האשפה, לא אומרת לי אם אתה לא משלם ארנונה אני לא מפנה את האשפה, אבל תובעת אותי.

דוד אמסלם: אם זה היה תלוי אשפה, אז היא הייתה אומרת לי, אתה לא משלם אז אני לא מפנה לך.

<קרן גלאון: יש מצבים לכאן ולכאן.

<קרן גלאון: אנשים נדרשים לאישורים האלה כדי להתקדם בתכניות בניה.

<קרן גלאון: יש מצב שגם הם צריכים את האישור.

<קרן גלאון: אנשים נדרשים לצורכי ביטוח.

<קרן גלאון: אנשים צריכים את האישורים האלה לצורכי רישוי עסקים.

דוד אמסלם: את לא עונה לי את התשובה, אבל בואו נתקדם.

<יוחאי וג'ימה: זה לא רק ביקורת בזמן הבניה, זה גם ביקורת תוך כדי.

<קרן גלאון: יש סוגים שונים של ביקורות.

דוד אמסלם: אני לא נכנס לכל האספקטים של הביקורת.

דוד אמסלם: היא אמרה, היות ואתם מחויבים לביקורת לכן אתם אמורים לתקצב את עצמכם פעם בשנה, הם יכולים לבוא חמש פעמים בשנה.

<יוחאי וג'ימה: בתי ספר לא מחויבים בביקורת שנתית, במשרד החינוך יש צ'ק ליסט שלם שאנחנו אמורים לתת להם בנושא בטיחות, ברגע שהקמנו את המבנה יש אישור של רשות כיבוי אש, אז הוא קיים.

דוד אמסלם: אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע, זה לא הדיון שלנו.

<יוחאי וג'ימה: זה הכסף הגדול.

דוד אמסלם: אני כרגע לא נכנס לסיפור של הבטיחות של בתי הספר מול הכיבוי.

דוד אמסלם: מה התכנית, איך זה עובד ומה התקנות של בתי הספר.

דוד אמסלם: תשבו אתם על זה.

דוד אמסלם: זה לא הסיפור שלנו כרגע להסדיר את זה.

דוד אמסלם: אני רק אמרתי משהו עקרוני בתפיסת העולם במבנה החשיבתי של כל התקנות.

דוד אמסלם: לא קבלתי תשובה אבל בואו נתקדם.

<עידו בן יצחק: (1) אגרת בסיס - 145 שקלים.

דוד אמסלם: מה זה אגרת בסיס?

<קרן גלאון: ברגע שיש ביקורת במקרקעין קודם כל הסכום הבסיסי המינימאלי הוא 145 שקלים.

דוד אמסלם: מה שנקרא, הזמנת את הטכנאי, קודם כל תשלם 145 שקלים.

<קרן גלאון: נכון.

<קרן גלאון: סכום מינימום.

דוד אמסלם: ואחרי זה?

<קרן גלאון: עד 100 מטר ללא חיוב נוסף.

דוד אמסלם: מעל 100 מטר?

<עידו בן יצחק: מעל 100 מטר - 500, לכל 100 מטר נוספים או חלק מהם - 116 שקלים.

דוד אמסלם: איך הגעתם ל-116?

<קרן גלאון: זה התעריף של היום, לא שינינו אותו.

דוד אמסלם: זה צמוד למשהו?

<קרן גלאון: צמוד למדד.

<יוחאי וג'ימה: אם זה 4,000 מ"ר לצורך העניין, במכפלות של 100 זה 116 כפול 40.

דוד אמסלם: יש בסיס, תוסיף 145.

<יוחאי וג'ימה: 145 ועוד 40 כפול 116.

<עידו בן יצחק: עד 500 מטר - - -

דוד אמסלם: אני כרגע לא עושה את החשבונאות.

דוד אמסלם: לא באתי להסדיר כרגע את החשבונאות שלך.

דוד אמסלם: נראה לך שכל אחד יבוא לפה ואני אגיד לו לעשות את החשבון.

דוד אמסלם: גם החשבון שלך לא נכון.

דוד אמסלם: אם יש לך 4,000 אתה מחלק את זה ל-500 מטרים לא ל-100 כי עד 500 מטרים זה אותו תעריף.

דוד אמסלם: מ-100 עד 500.

דוד אמסלם: אז אתה מחלק ל-500, זה יוצא 8, תכפיל ב-116 פלוס 145 זה החשבון.

דוד אמסלם: אם גבו ממך יותר תלך ותדבר אתם.

<קרן גלאון: זה התעריף שקיים היום.

<עידו בן יצחק: מעל 100 מ"ר ועד 500 מ"ר, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם – 116 שקלים.

<עידו בן יצחק: מעל 500 מ"ר ועד 2,000 מ"ר, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם – 104 שקלים.

<עידו בן יצחק: מעל 2,000 מ"ר, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם - 69 שקלים.

דוד אמסלם: עכשיו תעשה את החשבונות.

<עידו בן יצחק: (ב)

<עידו בן יצחק: על אף האמור בפרט (1)(א), עלה השטח שאינו מבונה במקרקעין על 4,000 מ"ר, לא יובא לצורך חישוב האגרה, השטח שאינו מבונה שאין בו מטען אש ואינו נדרש במענה של אמצעי כיבוי.

דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין.

דוד אמסלם: אם השטח המבונה עלה מעל 4,000 מטר?

<קרן גלאון: לא המבונה, הפתוח.

דוד אמסלם: יש לכם תעריף על שטח מבונה ועל שטח לא מבונה?

<קרן גלאון: התעריף הוא במה שקראנו עד עכשיו, ככל שהשטח שאנחנו גובים עליו גדל, התעריף יורד פר 100 מטרים.

דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על השטח המבונה.

<קרן גלאון: על שטח מובנה אנחנו גובים תמיד על כל השטח.

דוד אמסלם: כל התעריפים שדובר עכשיו הם תעריפים של שטח מבונה.

<קרן גלאון: זה שטח המקרקעין.

<קרן גלאון: אם אנחנו באים לעסק, הבדיקה שלנו גם בשטח המבונה וגם ברחבות האחסון וגם בפתחי היציאה וגם בעשבייה מסביב, הבדיקה היא של כל העסק.

דוד אמסלם: לא הבנתי.

דוד אמסלם: עד עכשיו זה היה על מה?

דוד אמסלם: על השטח המבונה או על שטח המקרקעין?

<קרן גלאון: על שטח המקרקעין.

דוד אמסלם: פה זה על שטח המקרקעין, ללא קשר כרגע לבניין.

<קרן גלאון: נכון.

<קרן גלאון: עכשיו אני אסביר למה בא הסעיף הזה, המטרה שלו היא להקל על שיטת החישוב.

<קרן גלאון: מה שקרה הוא שהגבייה הייתה לאורך השנים על כל שטח המקרקעין.

<קרן גלאון: היו שני פסקי דין על מקומות מאוד חריגים שהם מקורות ורפא"ל, ששטח המקרקעין שלהם אדיר ויש הרבה שטחי בור.

דוד אמסלם: נשמע סביר והגיוני.

<קרן גלאון: נכון.

דוד אמסלם: אבל לא נשמע לי סביר למה אתם לוקחים על שטח המקרקעין?

<קרן גלאון: אני אסביר.

<קרן גלאון: אמרו שבמקומות שהשטחים הפתוחים שלהם מאוד גדולים אל תגבו על כל שטח המקרקעין, אפילו שאתם עושים סיור ובודקים, זה לא סביר.

<קרן גלאון: קבלנו את ההמלצה הזאת אבל שיטת החישוב שהוצעה באותם פסקי דין שלפיה אנחנו מחשבים היא שיטת חישוב בלתי אפשרית.

<קרן גלאון: פסקי הדין דברו על רדיוס סביב כל ברז כיבוי.

<קרן גלאון: זאת אומרת רדיוס של 50 מטרים, פאיr בריבוע כפול 50 מטרים - - -

דוד אמסלם: פסק הדין קבע גם איך מחשבים?

<קרן גלאון: כן.

דוד אמסלם: זה בסמכות בכלל של פסק הדין?

דוד אמסלם: זה של הכנסת.

דוד אמסלם: השופט החליט על דעת עצמו מה זה רדיוס וכמה?

דוד אמסלם: או שהוא אמר לכו תסדירו את זה בכנסת?

<קרן גלאון: עכשיו אנחנו מסדירים.

<קרן גלאון: הייתה לאקונה בתקנות.

<קרן גלאון: שיטת החישוב הזאת של רדיוס 50 מטר סביב כל ברז כיבוי זה פאי r בריבוע, זה 7,000 מטרים לכל ברז, יצאה יותר מזיקה מאשר מועילה.

<קרן גלאון: מה שאנחנו אומרים זה כך, אם אתה עסק, שזה מרבית הנכסים במדינת ישראל, אם אתה נכס שהשטח הפתוח שלו סביר ביחס למבונה אז בסך הכול אנחנו בודקים את כל השטח, אתה מאחסן בשטח, אתה חונה בשטח, משתמשים בו ולכן אנחנו לא נכנסים לשיטות חישוב מתוחכמות ומחשבים את כל המקרקעין.

<קרן גלאון: אבל אם יש לך שטח פתוח גדול, זאת אומרת השטח הפתוח הוא מעל המטרים שקבענו, פה אנחנו מתחילים בחישוב פרטני לפי מפות מדידה, איפה יש אמצעי כיבוי בשטח ואיפה אין אמצעי כיבוי בשטח.

<קרן גלאון: המטרה היא שעסקים שיש להם שטח פתוח גדול לא ישלמו על כל המקרקעין אבל בנוסחה הרבה יותר טובה ממה שהיה עד היום.

<נתנאל היימן: נתנאל היימן מהתאחדות התעשיינים.

<נתנאל היימן: לגבי הסעיף הזה והסעיף הקודם, אומרים במקום שאין בו מטען אש ואינו נדרש במענה.

<נתנאל היימן: זאת אומרת מקום שאין בו כלום.

<נתנאל היימן: מקום שאין בו כלום, למה להתחיל ב-4,000 מטר?

<נתנאל היימן: אם אין שם כלום זה כבר מ-1,000 מטר הם לא צריכים לבדוק אותו.

<קרן גלאון: הניסיון שלנו מראה שאין - - -

<נתנאל היימן: אני מבין את הניסיון, אבל אם יש שם - - -

<קרן גלאון: זה פשוט מסרבל.

דוד אמסלם: אני מציע שנתקדם.

דוד אמסלם: אני בכלל לא מבין למה הם גובים על שטח פתוח.

דוד אמסלם: אבל אני כרגע לא בא לשנות את כל המבנה.

דוד אמסלם: המטרה שלי היא לבטל את האגרות המבצעיות.

דוד אמסלם: על הדרך הם עשו קצת סדר.

דוד אמסלם: אני כרגע לא נכנס לסיפור הסדר, יחסית לעיוותים בעבר.

דוד אמסלם: יכול להיות שחלק הם סדרו וחלק פחות, זה פחות מטריד אותי כרגע, אני רק לא רוצה שיוחמר המצב.

דוד אמסלם: לכן השאלות שלי היא בעצם איזה בדיקה יש בשטח בור?

דוד אמסלם: למה צריך בכלל, גם אם הוא 100 מטר?

דוד אמסלם: אבל אני לא שם כרגע.

<דניאל מיכה עברי: דני ממרכז המועצות האזוריות, לצורך העניין הזה בית ספר טיפוסי אצלנו במועצות האזוריות מקבל 25 דונם.

<דניאל מיכה עברי: שטח מבונה של 3,000 מ"ר.

<דניאל מיכה עברי: אז יש הבדל בערך פי עשר ביחס של שטח מבנים במועצות אזוריות לעומת - - -

<קרן גלאון: מצוין, זה בדיוק מה שאנחנו מנסים להסדיר.

דוד אמסלם: המצב שלכם טוב אם כך, יש לכם מגרשים, כדורגל, כדורסל, הכול טוב.

<נתנאל היימן: הערה אחרונה לגבי הסעיף הקודם.

<נתנאל היימן: סעיף (ד) מעל 2,000 מטר, אין פה תקרה.

דוד אמסלם: אין תקרה.

<נתנאל היימן: לא הבנתי מה ההבדל בשירות בין 10,000 מטר ל-13,000 מטר.

<נתנאל היימן: לדעתנו צריכה להיות תקרה שתקבל רף של סכום כספי מסוים.

דוד אמסלם: הם מדברים כרגע מ-2,000 מטר ומעלה.

<נתנאל היימן: עד אין סוף.

<נתנאל היימן: עד ה-25,000 שלו.

דוד אמסלם: הרי בסוף יש סוף לקרקע, זה לא עד אין סוף.

דוד אמסלם: אם יש לך מפעל שיש בו 20,000 מטר, אז זה 20,000 מטר מבחינתם.

דוד אמסלם: אין לי בעיה שאין תקרה.

דוד אמסלם: התקרה היא המצב בפועל.

דוד אמסלם: הבעיה שלי היא אחרת, מה שאמרת קודם, זה מה יש בפנים.

דוד אמסלם: אם לטובת העניין יש למישהו 25,000 דונם, שזה קצת מעלך 2,000 מטר כידוע לך, והכול מבוניה, אז אין לי בעיה עם זה.

דוד אמסלם: יש לי בעיה אם יש 1,000 מטר ואין בו כלום.

<יוחאי וג'ימה: 25,000 דונם לא מבונה.

<יוחאי וג'ימה: אם את עושה מכפלות זה יוצא סכומים אדירים על שטח פתוח.

דוד אמסלם: אני מבין.

דוד אמסלם: אתה לא מקדם אותי.

דוד אמסלם: עניתי לו לשאלה לגבי התקרה.

<יוחאי וג'ימה: זה כן מייקר את כל העניין.

דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים על זה.

<יוחאי וג'ימה: זה בדיוק מה שצפיתי לפני יומיים, שהם יעבירו את זה.

<יוחאי וג'ימה: ידעתי שזה מה שהם יעשו, יטילו את זה עלינו.

דוד אמסלם: אמרתי שבנוסח, אם יש שינוי לרעה בתעריף שיגידו לי.

<יוחאי וג'ימה: יש שינוי לרעה.

דוד אמסלם: ממה שהקראנו.

<יוחאי וג'ימה: בית ספר שנבדק בטבעון - - -

דוד אמסלם: תקשיב לי, אני כרגע לא בא לבדוק את החשבון ספציפי של בית ספר, את זה תבדוק אתם.

דוד אמסלם: אנחנו באים כרגע לעקרונות שאנחנו מקריאים פה.

דוד אמסלם: אם תראה אגרה שהייתה אגרת בסיס 174 שקלים ואתה יודע שבחוק הקודם היה כתוב 130, אז להגיד את זה.

דוד אמסלם: אבל אל תבוא לי עם חשבון.

<יוחאי וג'ימה: אני אומר שאם לא חייבו על שטח פתוח ופתאום מחייבים על שטח פתוח, זה שינוי.

דוד אמסלם: שאלתי אם חייבתם על שטח פתוח?

<קרן גלאון: חייבנו על שטח פתוח.

<יוחאי וג'ימה: שטח עיקרי מחויב פה 4,000 מטר לבית ספר, לא מחויב פה שטח פתוח.

דוד אמסלם: או שאתה לא מבין אותי או שאני לא מבין אותך.

דוד אמסלם: אני רוצה להתקדם.

דוד אמסלם: אם יש בעיה ספציפית לגבי בית ספר ספציפי, שב אתם.

<יוחאי וג'ימה: זה לכל בתי הספר, לקחתי דוגמה.

דוד אמסלם: קרן אומרת שהם לא שינו את הסיפור הזה.

דוד אמסלם: לא שינו את החוק.

<יוחאי וג'ימה: אבל הם שינו.

<יוחאי וג'ימה: כתוב פה שחור על גבי לבן, 4,000 שטח עיקרי של בית ספר שמחויב באגרה, שהוא באמת לא שונה, אבל אין פה חיוב של שטח פתוח בכלל.

דוד אמסלם: אתה רוצה שהם יחייבו את בית הספר בשטח הפתוח?

<יוחאי וג'ימה: שלא יחייבו.

דוד אמסלם: יכול להיות שהם שכחו?

<יוחאי וג'ימה: הם הוסיפו פה.

דוד אמסלם: קרן, האם חייבתם עד היום אגרה בשטח פתוח?

דוד אמסלם: שיניתם משהו?

<קרן גלאון: אני חוזרת ואומרת שינינו משהו בקטנה, בשיטת החישוב לאותו פסק דין שחישב 50 מטר רדיוס.

<קרן גלאון: עשינו את הנוסחה ואמרנו, אם אין לך 4,000 מטר פתוח - - -

דוד אמסלם: את זה הבנתי.

דוד אמסלם: שאלתי שאלה עקרונית.

<קרן גלאון: לגבי נכסים שיש להם שטח פתוח גדול - - -

דוד אמסלם: עד היום, התעסקתם גם עם השטח הפתוח לתשלומים?

<קרן גלאון: בוודאי.

<קרן גלאון: בשביל זה אלה אותם פסקי דין.

<עידו בן יצחק: לגבי ביקורת, התקנות הקיימות מדברות על ביקורת במקרקעין ששטחם במטרים רבועים, לא מדברים על מבנים.

<קרן גלאון: נכון, לכן התבקש אותו פסק דין.

דוד אמסלם: אני רוצה לתחם את הדיון.

דוד אמסלם: באת לפה עם כל מיני חשבונות של בתי ספר, זה לא מעניין אותי.

דוד אמסלם: אותך זה מעניין אבל אני קובע פה מה מעניין ומה לא ואתה מפריע לי כל הזמן לדבר על זה.

דוד אמסלם: אני מנסה להביא אותך לדיון ואתה כל הזמן לוקח אותי לעבודה שלך וזה פחות חשוב לי כרגע.

דוד אמסלם: אנחנו דנים כרגע על התקנות.

דוד אמסלם: אם יש פרמטר בתקנות ששונה, תגיד לי.

דוד אמסלם: אם יש בעיה בבית ספר כתוצאה מהחישובים, זה לא מעניין אותי כרגע.

דוד אמסלם: עם זה תשב אתם ותבדוק למה הם חייבו פחות או יותר או בכלל חייבו לא נכון.

דוד אמסלם: זאת לא השאלה.

<עידו בן יצחק: (ג) ביקורת גמר בנייה חוזרת.

<עידו בן יצחק: ביקורת גמר בנייה חוזרת ראשונה - ללא חיוב נוסף.

<עידו בן יצחק: ביקורת גמר בנייה חוזרת שנייה - 1/3 מהאגרה כאמור בפרט 1(א) אך לא יותר מ- 4,000.

דוד אמסלם: פה הורדתם?

<קרן גלאון: פה יש שינוי.

דוד אמסלם: כשיש שינוי תגידו לי גם בלי שאני שואל.

<קרן גלאון: חיכיתי שהוא יסיים להקריא את הסעיף.

<קרן גלאון: יש פה שינוי שלא הוסדר קודם ואני אסביר.

<קרן גלאון: ביקורת קדם בנייה זה כשאנחנו באים לבניין, למשל מגדל שבונים אותו.

<קרן גלאון: בשלב הראשון אנחנו בודקים את התכניות וכשהבניין גמור באים לראות שכל המערכות עובדות, הגלאים הרכזות וכל מה שצריך.

<קרן גלאון: התחיל מצב בפועל שהקבלנים קוראים לעובדים שלנו כמה פעמים כי הם רוצים לזרז את העניין, פעם ראשונה שלא הכול מוכן וזה יוצא הרבה פעמים.

<קרן גלאון: אנחנו אומרים כך, תקראו לנו כשהכול גמור ואם לא, פעם שנייה אנחנו באים בחינם.

<קרן גלאון: בפעם השלישית שאנחנו באים זה שליש מהאגרה ולא יותר מ-4,000 שקלים ומהפעם הרביעית אתם כבר משלמים.

<קרן גלאון: יש לנו שמיכה קצרה ואנחנו לא יכולים - - -

דוד אמסלם: הבנתי.

דוד אמסלם: זה רק מבקשה של המזמין, לא כתוצאה מיוזמה שלכם.

<עידו בן יצחק: ביקורת גמר בנייה חוזרת, שאינה כאמור בפרט 1(ג)(1) או 1(ג)(2), אגרה כאמור בפרט 1(א).

<עידו בן יצחק: (2) חוות דעת מפקח בטיחות אש – (א) חוות דעת מפקח בטיחות אש, ראשונה, שאינה בנושא כאמור בפרטי משנה (ב) עד (ד) או בפרט 3: (1) אגרת בסיס - 174.

דוד אמסלם: מה זה חוות דעת?

<קרן גלאון: בדרך-כלל לתכניות בנייה.

<קרן גלאון: אדם רוצה לבנות מגדל חדש או בניין חדש בשביל לקבל היתר בניה הוא צריך לעבור בכבאות.

דוד אמסלם: זו חוות הדעת.

דוד אמסלם: לפני כן מה זה היה?

<קרן גלאון: זו הייתה ביקורת בשטח.

דוד אמסלם: אגרת בסיס 174 שקלים.

<עידו בן יצחק: (2) נוסף על הסכום הקבוע בפרט 2(א)(1): (א) עד 100 מ"ר שטח מבונה - ללא חיוב נוסף.

<עידו בן יצחק: (ב) מעל 100 מ"ר ועד 5,000 מ"ר שטח מבונה, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם -145.

<עידו בן יצחק: (ג) מעל 5,000 מ"ר שטח מבונה, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם - 87.

דוד אמסלם: זה גם מה שהיה?

<קרן גלאון: נכון.

<קרן גלאון: מפה זה תתי נושאים שלא הוסדרו ואנחנו מבקשים להסדיר אותם.

<קרן גלאון: הכול היה ומסעיף (ב) אלה תתי נושאים שנכנסו לסעיף הכללי ועכשיו אנחנו נותנים לזה מענה ייחודי.

<עידו בן יצחק: חוות דעת מפקח בטיחות אש, ראשונה שעניינה תוספת בנייה למבנה קיים במקרקעין, שלא שינתה את ייעוד המבנה או את הגדרת הבניין לפי גובהו לפי תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970, וששטח התוספת בבקשה קטן מ 40% השטח הבנוי הקיים; אם האגרות המפורטות להלן יחולו רק לגבי שטח התוספת ושטח המבנה ששונה, אם שונה.

<עידו בן יצחק: אגרת בסיס - 350.

דוד אמסלם: אתם מדברים על תוספת הבנייה.

דוד אמסלם: אם זו תוספת בניה למה אתם בכלל נותנים תקרה של 40%?

דוד אמסלם: מה זה משנה?

<קרן גלאון: או לדוגמה אם זה שינה את גובה המבנה מבניין נמוך לבניין גבוה.

<קרן גלאון: מפה אנחנו בודקים את המבנה.

<קרן גלאון: מהתחלה סידורי הבטיחות צריכים להיות, לא רק על התוספת.

דוד אמסלם: אני מנסה להבין את ההיגיון.

דוד אמסלם: עד 40% אנחנו באים לבדוק רק את ה-40%, אבל מעל ה-40% אנחנו צריכים לבדוק את כל הקומפלקס שוב.

<קרן גלאון: מתחת ל-40% אנחנו גם בודקים את הכול אבל ברמה מאוד שטחית.

<קרן גלאון: בודקים אבל לא רוצים לגבות על זה.

<קרן גלאון: מעל 40% אנחנו בודקים הכול ברמה מעמיקה ולכן אנחנו גובים על זה.

דוד אמסלם: ההתייחסות שלכם לתוספת הבנייה.

דוד אמסלם: גם במסגרת תכנית התוספת של הבניה, ההיתר, אתם גם במסגרת סבב התחנות.

דוד אמסלם: אתם נותנים התייחסות גם לתוספת?

דוד אמסלם: כשבן אדם בא ומבקש היתר בניה על תוספת בניה אז יש לו מסלול תחנות.

דוד אמסלם: הכיבוי בוחן את כל התכנית הוא לא אומר אם הבאת לי 40%, שבע קומות, בכל מקרה יש לך 30 קומות אז עזוב, הוא אמור לבחון את כל הקומפלקס.

דוד אמסלם: אז למה יש הפרדה בין 40% לזה?

דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין את זה.

<קרן גלאון: כדי להקל על הציבור, אנחנו תמיד בודקים את כל התכנית.

<קרן גלאון: אבל אם התוספת קטנה מ-40%, הבדיקה של מה שהוא לא בתוספת של הקיים היא בדיקה יותר פשוטה.

דוד אמסלם: אני לא מקבל את זה.

דוד אמסלם: אני חושב שזה לא נכון מבחינה הגיונית.

<קרן גלאון: זה מה שאומרים אנשי המקצוע, שרוצים גם להקל.

<קרן גלאון: נוצר מצב שאדם רצה להוסיף שני חדרים וחויב בחלק מהתחנות על כל הבית.

<קרן גלאון: אנחנו לא רוצים את האבסורד הזה.

דוד אמסלם: לא לשם אני מכוון.

דוד אמסלם: אני אומר, כשאתה קובע 40% באופן שרירותי, ברור שזה באופן שרירותי.

דוד אמסלם: יש תוספת של 100% שלא משפיע על כלום ויש 10% שמשפיע על כל הבניין.

דוד אמסלם: זה קטע מקצועי לא נכון.

<קרן גלאון: ברור שבסוף צריך להיות קו חיתוך והיו הרבה ויכוחים אם זה 40%?

<קרן גלאון: 50% או 60%.

דוד אמסלם: אם זה היה משנה את תכנית הכיבוי באזורים הישנים אז אתם צודקים.

דוד אמסלם: אם זה לא משנה את תכנית הכיבוי באזורים הישנים אז אתם לא צודקים, זה כמעט כמו החדשים.

<קרן גלאון: הניסיון המקצועי מראה שאם משתנה ייעוד המבנה בוודאי שזה משנה ולכן זה מוחרג.

<קרן גלאון: אם משנה גובה המבנה זה מוחרג.

<קרן גלאון: הניסיון המקצועי מראה שמעבר לזה, תוספת של מעל ל-40% כבר משנה - - -

דוד אמסלם: אני מציע שנתקדם.

<קריאה: אנחנו שמים לב שיש פה ייקור של התעריף, למה?

<קרן גלאון: חשוב לי להסביר שאין פה ייקור של התעריף.

<קרן גלאון: התעריפים שכתובים אחר-כך ב-(ב) וב-(ג) אתם רואים שאלה אותם תעריפים שהיו בעמוד הקודם ללא חיוב נוסף וכן הלאה.

דוד אמסלם: אגרת בסיס שונתה?

<קרן גלאון: יש ייקור קטן באגרת בסיס.

<קרן גלאון: הסעיף הזה כשלעצמו הוא הקלה משמעותית לאזרחים.

<הילה זהבי: על חשבון הרשויות.

<קרן גלאון: להפך, גם הקלה לרשויות.

<קרן גלאון: אם אדם מביא מבנה חדש לגמרי לבניה, רשות או אדם פרטי, כך אדם שרוצה לבנות, הוא משלם 174 שקלים אגרת בסיס ואחר-כך לפי 100 מטר, 145 ו-87.

<קרן גלאון: אבל אם אדם מביא רק תוספת בנייה, יש פה הכרעה שאומרת שהוא לא משלם על כל המבנה הוא משלם רק על התוספת אבל אגרת בסיס היא 350 במקום 174 כי עדיין יש לנו בדיקה , כמו שצוין, על כל התכנית.

דוד אמסלם: אני שואל לגבי מה שהיה בעבר.

<קרן גלאון: זה סעיף שלא היה בעבר, סעיף חדש והייתה מחלוקת.

<קרן גלאון: יש מקומות שגבו על כל הבניין מהתחלה, יש פה הקלה משמעותית והכרעה.

<קרן גלאון: לא גובים על כל הבניין, גובים רק על התוספת, אגרת בסיס מעט יותר גדולה.

דוד אמסלם: את אומרת כמו אצל הגששים.

דוד אמסלם: נתנו להם הנחה במטראז' והעלינו להם את אגרת הבסיס.

<קרן גלאון: ב-120 שקל.

דוד אמסלם: 120 שקלים זה הרבה כסף.

<קריאה: אנחנו מדברים רק על 100 המטרים הראשונים בתוספת.

<קריאה: כל המכפלות הם לא לפי התעריף הזה.

דוד אמסלם: דברתי רק על אגרת הבסיס.

דוד אמסלם: אגרת הבסיס היא לא פונקציה של גודל.

<קריאה: בסוף האגרה זה הסכום שבשוליים.

דוד אמסלם: בסוף הכול בשוליים, השאלה היא בעיני המתבונן ובעיני המשלם והמקבל.

דוד אמסלם: למקבל זה בשוליים למשלם זה הרבה.

<עידו בן יצחק: נוסף על הסכום הקבוע בפרט 2(ב)(1) עד 100 מ"ר שטח מבונה בתוספת או בשינוי המבנה- ללא חיוב נוסף.

<עידו בן יצחק: מעל 100 מ"ר ועד 5,000 מ"ר שטח מבונה בתוספת או בשינוי המבנה, לכל 100 מ"ר נוספים או חלק מהם – 145 שקלים.

<עידו בן יצחק: מעל 5,000 מ"ר שטח מבונה בתוספת או בשינוי המבנה, לכל 100 מטר נוספים או חלק מהם – 87 שקלים.

<עידו בן יצחק: (ג) חוות דעת מפקח בטיחות אש ראשונה לתכנית מתאר לפי חוק התכנון והבנייה התשכ"ה-1965: (1) אגרת בסיס - 350 שקלים.

<קרן גלאון: גם פה חשוב לי לציין שקודם לא היה לזה תעריף מיוחד ולכן לכאורה לפי הדין זה היה לפי מטראז'.

<קרן גלאון: פה יש הכרעה של 350 שקלים בלבד לטובת מתכנני תכניות המתאר.

<עידו בן יצחק: (ד) חוות דעת מפקח בטיחות אש ראשונה שעניינה תכנית לצינורות חומרים מסוכנים, לרבות נפט, לכל קילומטר או חלק ממנו: אגרת בסיס - 100 שקלים.

<עידו בן יצחק: נוסף על הסכום הקבוע בפרט 2(ד)(1), מהקילומטר השני, לכל קילומטר או חלק ממנו - 100 שקלים.

<קרן גלאון: גם פה הנחה משמעותית.

<קרן גלאון: היום שולם לפי הדין לפי מטרים.

<קרן גלאון: יש פה הנחה משמעותית ל-100 שקלים לקילומטר.

<קריאה: כמה זה יוצא היום?

<קרן גלאון: אותו תעריף שאתה רואה בסעיף (א).

<קריאה: 100 שקל למטר הפכתי ל-100 שקל לקילומטר?

<דובר: 100 שקל למטר מרובע.

<דובר: היום הפכנו את זה לקילומטר רץ.

<עידו בן יצחק: (ה) חוות דעת מפקח בטיחות אש חוזרת: (1) חוות דעת חוזרת ראשונה, בשל בקשה שהוגשה לרשות הכבאות טרם שחלפו 4 חודשים ממועד מתן חוות דעת מפקח בטיחות אש בעניין – ללא חיוב נוסף.

<עידו בן יצחק: (2)חוות דעת חוזרת שניה בעד בקשה שהוגשה לרשות הכבאות טרם חלפו 4 חודשים ממועד מתן חוות דעת מפקח בטיחות אש האחרונה בעניין – שליש מהאגרה כאמור בפרט משנה 2(א) עד (ד), אך לא יותר מ-4,000 ₪ ולא פחות מאגרת הבסיס.

<קרן גלאון: גם פה חשוב לי לציין, זה נושא שלא היה לו הסדר בתקנות הקיימות.

<קרן גלאון: אדם הגיש תכניות בניה, קיבל רשימת תיקונים.

<קרן גלאון: החזיר.

<קרן גלאון: חזר שובב והלוך וחוזר ולפעמים חויב באגרה מלאה, לפעמים לא חויב, לא היה הסדר.

<קרן גלאון: יש פה הסדר שאומר כך: קבלנו תכנית פעם אחת.

<קרן גלאון: תיקנו והגשנו לאזרח.

<קרן גלאון: הוא החזיר לנו פעם ראשונה עם כל התיקונים ללא חיוב נוסף.

<קרן גלאון: אם הוא לא תיקן את כל מה שביקשנו וצריכים להחזיר שוב, אז כתוב שפעם שנייה זה שליש מהאגרה ולא יותר מ-4,000 שקל.

דוד אמסלם: אותו רציונל של הפעם הקודמת.

<עידו בן יצחק: חוות דעת חוזרת שאינה כאמור בפסקאות (1) או (2), אגרה כאמור בפרט משנה 2(א) עד (ד) לפי העניין.

<עידו בן יצחק: (3) חוות דעת מפקח בטיחות אש וביקורת במקרקעין לגבי אירוע חד פעמי או אירוע הנערך לתקופה מוגבלת שמשתתפים, או צפויים להשתתף בו 100 איש או יותר, המתקיים במקום שאינו בעל אישור כבאות, או שהאירוע אינו לפי ייעוד המקום או השימוש שאושר בו, לפי מספר האנשים הצפויים להשתתף באירוע: עד 500 איש - 1,500.

<עידו בן יצחק: מעל 500 איש ועד 3,000 איש - 3,000.

<עידו בן יצחק: מעל 3,000 איש - 5,000.

דוד אמסלם: זו בעצם חוות דעת לאירועים.

<קרן גלאון: חשוב לציין פה שיש שינוי בשיטת החישוב.

<קרן גלאון: עד עכשיו היה חיוב לאירועים אבל בשיטה של שטח.

דוד אמסלם: כשהכיבוי היה בעיריות, זה גם היה מחייב אותם?

<קרן גלאון: אותן תקנות.

<קרן גלאון: פעילות כמו הפניניג או ג'סטין ביבר בפארק.

<קרן גלאון: הפעילות נתנה גם חוות דעת של אותם תכניות של האירוע וגם ביקורת במקום.

<קרן גלאון: נוצרו הרבה בעיות בחישוב לפי שטח.

<קרן גלאון: יש עיריות שהגיעו לסכומי עתק ויש מקומות שבכלל לא גבו בגלל סכומי העתק האלו, כי השטח לפעמים ענק, פארק הירקון למשל.

דוד אמסלם: אנחנו מבינים את זה.

דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על חוות הדעת לגבי נושא האירוע?

<קרן גלאון: נכון.

דוד אמסלם: עד היום, עד 500 איש אתם מבקשים 500 שקל?

<קרן גלאון: עד 100 איש ללא תשלום.

<קרן גלאון: זו גם בשורה.

דוד אמסלם: עד 100 איש הוא צריך בכלל את הבקשה שלכם?

דוד אמסלם: זה לא אירוע.

<קרן גלאון: גם עד 500 איש לא צריך, אבל יש אנשים שבאים ומבקשים.

דוד אמסלם: סתם ככה בא להם לבקש?

<קרן גלאון: יש כל מיני דרישות.

דוד אמסלם: אם הוא לא צריך, למה אתם הולכים?

<קרן גלאון: אנחנו חושבים שחיי אדם מעל הכול, אם מבקשים אנחנו באים.

דוד אמסלם: ואם אלה רק שני אנשים גם שולחים?

דוד אמסלם: לא חושב.

דוד אמסלם: הרי התקנות מדברות על חיי אדם אחרת לא היו תקנות.

דוד אמסלם: אם הגבילו עד 500 איש ממילא הוא לא צריך אתכם.

<קרן גלאון: יש אירועים כמו מצעדי לפידים בתנועות נוער ואירועים כאלה שרוצים.

דוד אמסלם: פחות מ-100 איש אתם לא גובים, גם ממצעדי לפידים.

<קרן גלאון: נכון.

דוד אמסלם: ועד 500 איש 1,500 שקל.

דוד אמסלם: אין לי בעיה עם זה בגלל שהוא לא חייב אתכם.

דוד אמסלם: אם הוא מחליט, שישלם.

דוד אמסלם: מעל 500 ועד 3,00 זה 3,000 שקל?

<קרן גלאון: נכון.

דוד אמסלם: מעל 3,000 - 5,000 ₪.

דוד אמסלם: זה לגבי הרישום של האירוע.

דוד אמסלם: אז במצעד לפידים את בעצם מאשרים את המסלול?

<קרן גלאון: את אמצעי הבטיחות שצריך, את המדרכים וכן הלאה.

<קרן גלאון: אנחנו מדגישים בתקנה שאם האירוע נערך במקום שיש לו אישור כבאות לדוגמה בהיכל התרבות, אנחנו אומרים שלא צריך את האישור החוזר שלנו.

<קרן גלאון: אם יש לו אישור וזה בהתאם לייעוד, לא צריך לאירוע חד פעמי.

דוד אמסלם: אני מניח שלא בודקים את אצטדיון טדי כל שבת.

<עידו בן יצחק: תוספת שניה.

<עידו בן יצחק: בתוספת זו- "זמן"- מרגע יציאת הצוות מתחנת הכיבוי עד רגע חזרתו לתחנת הכיבוי.

<עידו בן יצחק: "צוות כיבוי"- עד שלושה כבאים ורכב כיבוי.

<עידו בן יצחק: הקצאת כבאים וציוד בתשלום, לצוות כיבוי לכל 15 דקות מזמן ההקצאה או חלק מהן - 128.

דוד אמסלם: למה הלכתם על 15 דקות?

<קרן גלאון: זה לטובת הציבור.

<קרן גלאון: ראינו שכשהמכפלות הן של שעה יש כל מיני עיגולים.

<קרן גלאון: אנחנו רוצים להיות מאוד מדויקים והערכת תדע לקרוא כל 15 דקות.

דוד אמסלם: אוקי.

דוד אמסלם: כל 15 דקות 128 שקלים, זה מה שאתם מבקשים עבור שלושה כבאים ורכב כיבוי.

<יוחאי וג'ימה: שיטת החישוב הזו מייקרת.

<קרן גלאון: כמו שאמרנו בפתח הדיון, פה יש ייקור ביחס למה שהיה קודם בגלל שהתעריפים האלו היו לא ריאליים לשעות כבאים, לשכר, תמיד בשעות נוספות.

<קרן גלאון: עדיין המחיר פה הוא ריאלי לחלוטין.

דוד אמסלם: מה שאתם אומרים בגדול, סדר גודל של 512 שקלים לשעה, שזה שלושה כבאים פלוס רכב.

דוד אמסלם: נשמע לך יקר?

<קרן גלאון: מונית עולה היום יותר.

<יוחאי וג'ימה: אני אראה לך חשבונות מהעבר.

דוד אמסלם: לא שאלתי על העבר.

<יוחאי וג'ימה: שאלת אם יש שינוי.

<יוחאי וג'ימה: יש שינוי.

דוד אמסלם: שאלתי מה מהות השינוי.

דוד אמסלם: לפעמים באגרה יש שינוי שרירותי שבעצם הם רוצים לעשות עוד קופה.

דוד אמסלם: כאן מדובר על צוות ורכב ויודעים להעריך את זה.

דוד אמסלם: יכול להיות שבשנות ה-60 קבעו משהו כמו עשרה שקלים, אבל זה לא תופס היום.

<יוחאי וג'ימה: בתעריף הקודם חישבו את הנוכחות של הרכב לפי שעה ואת הנוכחות של הכבאים ובשעה ראשונה גם את הנסיעה.

דוד אמסלם: זה נשמע לי סביר.

דוד אמסלם: נתקדם.

<מרק טובלם: אנחנו מדברים על תקנה ישנה שהייתה לפני 40 שנה.

דוד אמסלם: זה לא משנה.

דוד אמסלם: נשמע לי סביר שבסביבות ה-500 שקלים יש שלושה כבאים פלוס כבאית.

<יוחאי וג'ימה: זה לא כבאית שיושבת אצלך, במקום 200 שקלים זה עולה עכשיו 500 שקלים.

דוד אמסלם: מתקדמים.

<עידו בן יצחק: תרגיל משותף עם רשות הכבאות שאינו ביוזמת רשות הכבאות, לצוות כיבוי לכל 15 דקות מזמן התרגיל או חלק מהן - 154.

דוד אמסלם: לא הבנתי למה צריכה להיות דיפרנציאציה בין סעיף (א) ל-(ב) ומה ההבדל?

<קרן גלאון: העלויות בתאגיד הם יותר גבוהות.

<קרן גלאון: מביאים סוגי רכבים יותר יקרים.

<קרן גלאון: יש ממוצע של מנוף ועוד כל מיני.

דוד אמסלם: תרגיל משותף עם רשות הכבאות.

דוד אמסלם: תרגיל של מי?

דוד אמסלם: את אומרת שבתרגיל בעיקר יוצאת אנרגיה, שכר עבודה זה אותו שכר עבודה.

<קרן גלאון: התרגיל יותר יקר.

<קרן גלאון: הרכבים ממונעים, סוגי רכבים אחרים.

<יוחאי וג'ימה: גם רשות מקומית שעושה תרגיל אז היא צריכה לשלם כסף - - -

דוד אמסלם: יוחאי, אם עוד פעם תדבר בלי רשות אני אוציא אותך.

דוד אמסלם: רק בגלל שיש צוות קטן אני מאפשר את זה אבל אתה חוזר כל הזמן לרשות.

דוד אמסלם: הבנתי את העניין.

<עידו בן יצחק: תוספת שלישית בתוספת זו- "תקן"- תקן ישראלי ת"י 1220 חלק 3 מערכות גילוי אש: הוראות התקנה ודרישות.

<עידו בן יצחק: חילוץ ממעלית, שאינו אגב טיפול באירוע דליקה או אירוע חומרים מסוכנים - 800 ₪.

דוד אמסלם: כמה זה היום?

<קרן גלאון: סכומים קטנים מאוד.

<קרן גלאון: היום זה חלק מהאגרה המבצעית.

דוד אמסלם: מישהו שנתקע במעלית בבניין ישילם 800 ₪ לחילוץ?

<קרן גלאון: כן.

דוד אמסלם: למה?

<קרן גלאון: אלה האגרות המבצעיות היחידות שנשארו.

<קרן גלאון: פה אנחנו חייבים להיות במחיר של כמה השירות הזה עולה בשוק האזרחי אחרת יטרטרו אותנו כל הזמן.

דוד אמסלם: מה זה יטרטרו אתכם?

דוד אמסלם: יש אמא שנתקעת בכוונה עם הילד שלה במעלית רק כדי שתבואו כי אתם זולים?

<קרן גלאון: לא, אבל יש גורם אחר שנותן את השירות הזה.

<קרן גלאון: חברות המעליות מחויבות לתת שירות חילוץ ממעלית.

דוד אמסלם: זה דבר שקורה מידי יום.

דוד אמסלם: חברת המעליות יושבת בתל-אביב ועשתה מעלית בירושלים.

דוד אמסלם: ילד נתקע במעלית, אמא שלו בלחץ ולא יודעת אפילו איזה סוג של מעלית.

<קרן גלאון: יש רישום בתוך המעלית.

דוד אמסלם: הילד בכיתה ג', את מצפה שהיא תשלם 800 שקלים?

<קרן גלאון: קוראים לנו הרבה מאוד למעליות, זו לא הזמנה כמו כבאים בתשלום, זו הפעילות המבצעית השוטפת.

<קרן גלאון: רכב כבאית וצוות שיוצא לאירוע אחר לא זמין לאירוע שבאמת נזקקים להם.

<קרן גלאון: יש עדין תקנות של ועדת ההנחות.

<קרן גלאון: אם יש למישהו מצב כלכלי קשה - - -

דוד אמסלם: אני לא מדבר על מצב כלכלי.

דוד אמסלם: אני שואל שאלה פשוטה.

דוד אמסלם: לדעתי אתם מוזמנים לשני אירועים הכי דרמטיים מבחינת האזרח הרגיל, או שנשרף לו הבית או שמישהו נתקע במעלית.

<קרן גלאון: מוזמנים גם לתאונות דרכים.

דוד אמסלם: התכוונתי לאזרח הרגיל.

דוד אמסלם: בתאונות דרכים מישהו כבר מזמין אתכם.

דוד אמסלם: אלה האירועים.

דוד אמסלם: לגבי הנושא הזה, שאלתי מה היה קודם?

<קרן גלאון: האגרה מחושבת היום לפי זמן ההגעה שלנו, הזמן בשטח, שעות הכבאי במקום וזה יוצא כמה מאות שקלים.

<קרן גלאון: תלוי במרחק, במספר הכבאים שהגיעו וכן הלאה.

דוד אמסלם: כל הזנקה הייתם מוציאים מישהו שימדוד את הקילומטר?

<קרן גלאון: אלה התקנות היום לכן הן מאוד מסורבלות ואנחנו מבטלים אותן.

<קרן גלאון: דברו על מרחקים שונים, שעות עבודה בשטח וציוד שהופעל.

<קרן גלאון: על כל זה חיברו וצרפו עוד סעיף ועוד סעיף וזה יצא כמה מאות.

דוד אמסלם: אתם רוצים 800 שקל?

דוד אמסלם: לדעתי זה סכום מאוד גבוה, זה לא נשמע לי הגיוני.

<קרן גלאון: ה-800 מחושבים לפי העלות שלנו בפועל לשירות הזה.

דוד אמסלם: אל תשכחי שאת השירות שלכם מדינת ישראל מממנת.

<קרן גלאון: נכון, אבל פה יש חלופה אזרחית.

דוד אמסלם: אתם לא גוף וולונטארי, עוד מעט כולם יקבלו תקציב מדינה של כמה מיליארדים, יקבלו משכורת וכדי שהם יעבדו צריך לשלם להם עוד, רק כדי שהוא יבוא לעבודה.

דוד אמסלם: כדי שהוא יעבוד צריך לשלם לו עוד.

דוד אמסלם: זה לא נשמע הגיוני.

דוד אמסלם: שאר הדברים פחות מרתקים אותי.

דוד אמסלם: זה אירוע שקורה ברמת המיום-יום.

דוד אמסלם: לרוב למי שנמצא במדרג הבינוני, מי שעשיר גדול יש לו בדרך-כלל בית פרטי עם מעלית משל עצמו אז אין לו בעיה.

דוד אמסלם: אני שואל האם סביר שאמא מקבלת טלפון מהבן שלה שהוא תקוע במעלית, צריכה לשלם 800 שקל לחילוץ?

<מרק טובלם: מרק טובלם, תקציבי הכנסות כב"ה, הנושא הזה הוא לא הליבה של פעילות הכבאות.

<מרק טובלם: אנחנו נותנים את זה כשירות לאזרח במקביל לשירות אחר שהוא צריך לקבל דרך טכנאי של חברת המעליות, שהוא מחויב לזה.

דוד אמסלם: הבנתי את זה, אני רק חושב שהאגרה כאן היא מוגזמת.

<מרק טובלם: החישוב שהגענו אליו, ה-800 שקלים, זו העלות בפועל של הוצאת צוות כבאים, זאת העלות האמיתית.

<מרק טובלם: אם מפחיתים את מחיר אנחנו מסבסדים את העלות.

דוד אמסלם: אתם לא מסבסדים, מערך הכבאות הוא של אזרחי מדינת ישראל.

<מרק טובלם: ברור.

דוד אמסלם: זה לא ברור.

דוד אמסלם: עד היום זה בכלל לא ברור.

דוד אמסלם: אתה לא מסבסד, זה שירות ציבורי.

דוד אמסלם: זה כמו שהמשטרה באה לבדוק פריצה, היא לא מסבסדת, זו העבודה שלה.

דוד אמסלם: אתם מקבלים שכר כדי לבוא לעבודה, לכן זה לא שירות אזרחי רגיל.

<מרק טובלם: הערה נוספת לשם הבחנה, כשמדברים על חילוץ ממעלית, אנחנו לא מדברים על חילוץ ממעלית במסגרת אירוע שריפה, זה לא רלוונטי.

<עידו בן יצחק: פתיחת דלת או כניסה אחרת למבנה, שאינה אגב טיפול באירוע דליקה או אירוע חומרים מסוכנים - 800 שקלים.

דוד אמסלם: זה גם אם מישהו נתקע, הבן שלי לא עונה לי וכו', גם 800 שקלים.

דוד אמסלם: הלאה.

<עידו בן יצחק: יציאת רשות הכבאות למקרקעין בשל קריאת שווא של חייגן אוטומטי בנסיבות כמפורט להלן: (א) קריאת החייגן האוטומטי לרשות הכבאות בוצעה שלא לפי התקן -651 שקלים.

<עידו בן יצחק: (ב) החייגן האוטומטי לפי התקן, והקריאה היא קריאת שווא, שהיא קריאת שווא שלישית ואילך, בשל תקלה חוזרת, ובלבד שלא חלפו שלושים ימים ממועד קריאת השווא הקודמת של החייגן - 651 שקלים.

דוד אמסלם: לגבי סעיף 1 ו-2, מה דעתך לבטל אותם?

<עמיחי דוד: עמיחי דוד ממשרד האוצר, אני מסתכל על ההערות הקודמות בנושא של חילוץ ממעליות, אני מסתכל על השירותים שהם נותנים בפועל, לקחו גם חברת ייעוץ שתבדוק מה העלות שלהם בפועל עבור השירותים האלה.

<עמיחי דוד: אני חושב שמה שיקרה שהכאות תתעסק באירועי כיבוי.

<עמיחי דוד: כשהיא מתעסקת במשהו שיכול לספק אותה גם בשוק הפרטי - - -

דוד אמסלם: אגב, קוראים להם שירותי כיבוי והצלה.

דוד אמסלם: אם בן אדם תקוע במעלית, יכול להיות שיקרה לו משהו, זו גם הצלה.

<עמיחי דוד: נכון, בגלל זה ניתנה הדוגמה של הנחות מאגרות, במידה שזה באמת אירוע בצלה, אירוע שדורש אותם בפועל ואין אפשרות לקבל אותו מהשוק הפרטי, אז עדיף באמת שהם יעשו אותו.

דוד אמסלם: תשמע איך זה עובד באמת, בפועל ישנה חברת מעליות שמתקינה מעליות בכל חבלי הארץ.

<קרן גלאון: היא לא רק מתקינה, היא גם מתחזקת וגם צריכה לתת שירות.

דוד אמסלם: היא גם מתחזקת את המעליות, זה לא הכיוון.

דוד אמסלם: האזרח הרגיל לרוב לא יודע בכלל מי החברה המתחזקת וזה לא מעניין אותו.

דוד אמסלם: אם המעלית נתקעת, סביר להניח שמה שעושה האמר, היא מתקשרת בהיסטריה למשטרה.

דוד אמסלם: המשטרה בטח אומרת לה להתקשר לכיבוי.

דוד אמסלם: היא מתקשרת לכיבוי ובאים הכבאים ומחלצים את הילד.

דוד אמסלם: כולם שמחים כי הילד חולץ ואז היא מקבלת חשבון אחרי זה.

<עמיחי דוד: כשבדקתי את האגרה הזאת שאלתי אותם איך הם עושים את זה בפועל.

<עמיחי דוד: מה שקורה הוא שמגיע לשם צוות כיבוי, שהדרך בה הם מחלצים את הילד זה פשוט לשבור את המעלית.

דוד אמסלם: לא מדויק, אבל זה לא משנה.

דוד אמסלם: לרוב זה לא ככה, בסך הכול תקיעה של מעלית היא משום שהיא לא נעצרת במקום הנכון ואז הדלתות לא נפתחות.

דוד אמסלם: הם באים ומגביהים את זה מעט והכול בסדר.

דוד אמסלם: יש להם מפתח שמסובב, אבל גם אם הם שוברים את המעלית זה לא הסיפור.

דוד אמסלם: גם אם שברו את דלת הבית, לא בקשנו מהם לפתוח בעדינות ולא לשבור.

דוד אמסלם: הם צריכים לחלץ במהירות המרבית ואנחנו לא נכנסים לזה.

דוד אמסלם: אנחנו מדברים כרגע על האגרה.

דוד אמסלם: אני חושב ששתי האגרות האלה מיותרות.

<עמיחי דוד: אין לנו מקור לזה בתקציב המדיני.

דוד אמסלם: מה ההכנסות בשני הסעיפים האלה?

<עמיחי דוד: אני לא יודע ספציפית.

<קרן גלאון: אין לי כרגע פירוט לזה אבל לגבי ביטול האגרות לחלוטין, אפשר אולי לדבר על התעריף, אבל לבטל אותן לחלוטין לדעתנו - - -

דוד אמסלם: קודם כל אני בא מביטול, אחרי זה נדבר.

<קרן גלאון: אני אסביר למה לדעתנו מבחינה מבצעית אסור לבטל אותן, לא כלכלית.

<קרן גלאון: התוצאה היא שיש שירות פשוט שעולה והשירות שלנו יינתן בחינם אנחנו ניקרא לפריצת דלתות בכמויות אדירות, אין לנו אפשרות כזו.

דוד אמסלם: קודם כל, לפי תפיסתך יוצא שאנשים נהנים להיתקע אז יתקעו את עצמם במעלית ואז יחלצו אותם בחינם.

דוד אמסלם: בואו ניתקע במעלית כדי שנוכל להיחלץ בחינם.

דוד אמסלם: חברת המעליות במסגרת האחזקה שלה, ממילא מחויבת, לכן אם מזמינים אותה השירות הוא חינם.

דוד אמסלם: לכן, מזמינים את הכיבוי למרות שמשלמים ולא את הגורם שהוא בחינם.

דוד אמסלם: אז בואו נדבר על עובדות.

<קרן גלאון: זה לא מדויק ואני אדייק ברשותך.

דוד אמסלם: כל מה שאני אומר לא מדויק, אבל בבקשה.

<קרן גלאון: לפעמים כשלאדם אין שיקולים כספיים הוא יעדיף לקרוא לנו ולא לחברת המעליות מתוך הנחה שנגיע יותר מהר.

<קרן גלאון: לפעמים בשלוש דקות מטרטרים אותנו לאירועים שאין צורך שנגיע אליהם ושיש שירות אחר שמוכן ומזומן לתת אותו.

<קרן גלאון: לכן על התעריף אולי אפשר לדבר עליו, אבל לא ביטול, בטח ובטח על פריצת דלת ששם יש מנעולנים והציוד שלנו גם יוצר נזק.

דוד אמסלם: כמה אתם יכולים להוריד את התעריף?

<קרן גלאון: אנחנו צריכים זמן להתייעץ.

דוד אמסלם: קחו זמן.

דוד אמסלם: מבחינתי כרגע על שניהם זה אפס.

דוד אמסלם: תחשבו מה עושים.

<עמיחי דוד: תקציב המדינה ל-2017 ו-2018 סגור, הבאנו את הרפורמה הזו - - -

דוד אמסלם: עזוב, לא מדובר בזה.

<קרן גלאון: אומר לי מרק שהתקציבים שנוכל לספוג, העלות הישירה שנוכל לספוג חלק ממנה, אולי להשוות ל-651 כמו האגרות שבהמשך, של החייגנים.

<קרן גלאון: להעביר מ-800 שקלים ל-651 שקלים.

<קרן גלאון: עדין יש את האופציה להשוות כמה השירות עולה בשוק וכמה זה עולה לנו.

דוד אמסלם: קודם כל אני עושה את האבחנה בין דלת לבין מעלית.

דוד אמסלם: אלה שני דברים שונים.

דוד אמסלם: החברה שמתקינה את הדלתות לא אחראית על פריצת הדלת.

דוד אמסלם: לכן יש עוד אנשים בשוק שיודעים לפרוץ את הדלת - - -

<קרן גלאון: גם במעלית התחזוקה היא לא בחינם.

דוד אמסלם: התחזוקה כבר משולמת.

<קרן גלאון: אבל היא משוקללת.

דוד אמסלם: לא הבנת ואני מסביר שוב.

דוד אמסלם: זה משולם, לכן המוטיבציה היא לא הכסף.

דוד אמסלם: יכול להיות שתטעני שבנושא הדלת, אם השירות חינם, הם יבקשו את הכיבוי ולא את הפורץ.

דוד אמסלם: אבל במעלית גם ככה מבחינתם שירות שכבר שולם.

דוד אמסלם: לכן אני מציע ללכת על התעריפים הבאים: במעלית, אם נשאיר את זה 200 שקלים זה נשמע לי סביר.

דוד אמסלם: לגבי הדלתות, גם היום, כשאני מבקש מפורץ להגיע לפתוח את המנעול הוא לא גובה ממך 800 שקלים, זה סכום מופרז.

<קרן גלאון: בדלתות אנחנו מבקשים לא פחות מ-651 כי זו צרה מבצעית שאנחנו מתמודדים אתה.

<קרן גלאון: זה ממש קושי מבצעי שפוגע לנו בכוננויות בתחנות.

דוד אמסלם: אז אנחנו נוריד את הדלתות לתעריף שהצעתם, בגלל שבכל אופן יש גם אחריות של הבן אדם, לרוב זה בן אדם ששכח את המפתח וכו', ישנה פה רשלנות.

דוד אמסלם: במעלית הוא בכלל לא קשור לאירוע, רק משתמש.

<קרן גלאון: אם נוכל רק לבדוק על התעריף שחברת המעליות גובה, שנוודא שאנחנו לא גובים פחות.

דוד אמסלם: אני מציע לכם לעשות דין גם עם חברת המעליות.

<קרן גלאון: כמה ניסינו.

<קרן גלאון: גם לחייב אותם להגיע.

<קרן גלאון: יש לנו בעיות גם עם חברות הגז.

דוד אמסלם: כמו שעשו בביטוח ואפשר להסדיר את זה גם בחוק.

דוד אמסלם: אם יש אגרה וזה באחריות שלהם, אז הם ישלמו לכם את התעריף.

דוד אמסלם: הרי הם גובים את זה, הם היו צריכים לתת גם את השירות.

<קרן גלאון: 200 שקלים זה תעריף מאוד נמוך.

<קרן גלאון: לדעתי זה פחות מהתעריף שעולה היום בשוק להזמין את חברת המעליות.

דוד אמסלם: לדעתי חברת המעליות לא גובה כלום, היא לא צריכה לגבות כי אתה משלם על אחזקה.

דוד אמסלם: נניח יש לי ביטוח על מוצר והתקלקל לי המוצר, אז אני לא נותן לא אחזקה, אני קונה ביטוח.

דוד אמסלם: בא הביטוח ונותן לי את הישרות חינם.

דוד אמסלם: אם אני לא קונה את הביטוח ומזמין את הטכנאי, אז הוא אומר לי, עצם ההגעה שלי עולה 180 שקל ואתה תשלם גם עבור התיקון.

דוד אמסלם: זה סביר.

דוד אמסלם: אבל אם אני רוכש ביטוח, זה בילט-אין בעניין.

דוד אמסלם: חברת המעלית, ברגע שנתקעת המעלית, סימן שהיא לא עשתה את העבודה שלה.

דוד אמסלם: אני כועס עליה.

דוד אמסלם: לא שאני לא משלם כאזרח, אלא אני כועס למה בכלל המעלית נתקעה.

דוד אמסלם: מצדי שיבואו כל יום ישמנו את המעלית כדי שהבן שלי לא יתקע.

דוד אמסלם: בשביל זה אני משלם.

דוד אמסלם: אז בוודאי הם לא גובים ממני עוד תעריף כשהמעלית נתקעת.

דוד אמסלם: להפך, אני צריך לשאול אותם איך הם משפים אותי, כשהמעלית שאני משלם להם עליה נתקעת.

דוד אמסלם: הכול פה הפוך.

<קרן גלאון: אני רק חוששת ש-200 ₪ זה יותר נמוך ממה שמשלמים היום כשעוד יש את הבעיה וזה רק יחמיר את הבעיה.

דוד אמסלם: כמה משלמים לכם היום?

דוד אמסלם: תבדקו.

<קרן גלאון: מרק אומר שהחישוב מגיע לכ-400, 500 שקלים היום

דוד אמסלם: אני רוצה לסכם.

דוד אמסלם: בעניין המעלית אנחנו משאירים את זה ב-400 שקלים.

דוד אמסלם: את פריצת הדלת כפי שאמרתם - 651 שקלים.

דוד אמסלם: דגש על ה-1.

דוד אמסלם: אני חושב שגם כך המחירים קצת מופרזים אבל היות ואני לא רוצה להרע את מצבכם יחסית למה שהיה עד היום, כמו שאמר עמיחי, זה תקציב סגור, אתם לא יכולים לארגן עוד 50,000 לטובת העניין הזה.

<יוחאי וג'ימה: יש שני שינויים שמוכנסים בפנים, האחד זה שטחים פתוחים, שזה בנוסף לשטחים הבנויים, דבר שלא חויב עד היום ומחויב עכשיו.

<יוחאי וג'ימה: 4,000 מ"ר זה יוצא כמוש שילמת על המבנה, קרוב ל-3,600 שקל.

<יוחאי וג'ימה: אם שילמת על 3,600 שקל תשלומים, תשלם גם על השטח הפתוח אותו דבר, הכפלת את זה, מה שלא קרה עדיין.

<יוחאי וג'ימה: דבר שני, נוסף לבדיקה שאתה משלם אם אתה עושה אירוע, אתה משלם כסף על 500 איש עד 1,500 איש, אתה גם משלם כסף על ההתייצבות של הכבאים.

<יוחאי וג'ימה: עשיתי חישוב של התייקרות, אני לא מחויב שיבואו שלושה כבאים, כתוב עד שלושה כבאים.

דוד אמסלם: אז מה אתה רוצה שנעשה?

<יוחאי וג'ימה: להוריד את התעריף.

דוד אמסלם: אם זה יהיה פר כבאי?

<יוחאי וג'ימה: במקום 512 שקלים לשעה קבוע, להוריד את זה.

<יוחאי וג'ימה: יכול להיות שבשעה הראשונה זה 512 שקלים כי יש נסיעה של הכבאית, אבל אחר-כך - - -

דוד אמסלם: להפך, בשעה השנייה הוא מקבל שעות נוספות, יכול להיות שזה יותר מהתעריף הזה.

<יוחאי וג'ימה: לא שעות נוספות.

<יוחאי וג'ימה: במקום לשבת בתחנה הוא יושב שם.

<יוחאי וג'ימה: אם תהיה שריפה הוא בטוח יצא לשריפה.

דוד אמסלם: יצאת מהנחת עבודה שהוא יושב בתחנה.

<יוחאי וג'ימה: אני יודע.

<יוחאי וג'ימה: יש לי חישוב של מד"א - - -

דוד אמסלם: הבנתי.

דוד אמסלם: לגבי הנושא של השטח הפתוח?

דוד אמסלם: אתם נשארים?

<קרן גלאון: אני מדגישה שוב שזה הדין הקיים.

<קרן גלאון: לא רק שזה הדין הקיים זה גם נבדק בפסק דין.

<נתנאל היימן: הדין הקיים אומר איפה שיש ציוד כיבוי.

<נתנאל היימן: הם אומרים גם אם אין ציוד כיבוי.

<קרן גלאון: זה נבדק בפסק דין שאמר לפי 7,500 מטר סביב כל ברז כיבוי.

דוד אמסלם: תתייחסי למה שאמר נתנאל, עד היום עסקתם בסיפור של השטח, שהיו שם מתקני כיבוי.

דוד אמסלם: אבל אם אין, מה אתם בודקים?

דוד אמסלם: את הקוצים?

<קרן גלאון: גם.

<קרן גלאון: אנחנו בודקים את האחסנה במקום, לדוגמה באירוע בקיסריה נדלקו המכולות בחוץ.

דוד אמסלם: אני מתחבר למה שאומר נתנאל בהיבט הזה.

דוד אמסלם: מדובר בשטח פתוח.

דוד אמסלם: נניח שיש מפעל ויש לו מאחור 30 דונם לגידול בעוד הרבה שנים וכרגע אין בו כלום, קוצים ודרדרים.

דוד אמסלם: אתם יכולים לתת לו הנחיה כללית, אל צריכים ללכת כל מטר ולהגיד לו להוריד את הצמח הזה והזה.

דוד אמסלם: אתם יכולים להגיד לו שכדי לקבל את הרישיון, שיביא חריש ויוריד את הכול.

דוד אמסלם: אם יש מתקנים בשטח לכיבוי, אז אני מבין שהוא צריך ללכת ולבדוק את המתקן.

דוד אמסלם: אבל אם אין לו כלום והוא מבקש על שטח בור, אז זה לא מסתדר.

<קרן גלאון: התשובה היא שמעל 4,000 מ"ר שטח פתוח זה החישוב, בדיוק מה שאמר אדוני.

<קרן גלאון: זאת אומרת זה בדיוק אותם מפעלים גדולים או בתי ספר שיש להם שטחים פתוחים גדולים, לאותו ענין אמרנו שפה אנחנו מתחילים להתחשב רק מעל 4,000 מ"ר שטח פתוח.

דוד אמסלם: ואז כמה אתם גובים מעל 4,000 מ"ר?

<קרן גלאון: אותו תעריף, אבל כמו שכתבנו, לגבי שטח שיש בו אמצעי כיבוי וסיכונים.

דוד אמסלם: ואם אין בו אמצעי כיבוי אתם לא גובים?

<קרן גלאון: נכון.

דוד אמסלם: לא גובים.

דוד אמסלם: אז נסכם, עד 4,000 מ"ר אתם גובים גם אם אין בו אמצעי כיבוי ומעל 4,000 מתחילים בהתחשבנות.

דוד אמסלם: עכשיו אני רוצה להבין אתה רעיון.

דוד אמסלם: נניח שלמישהו יש 10 דונם ובקצה הוא החליט לעשות קיוסק בגודל 3 על 3 מ"ר.

<קרן גלאון: 10 דונם זו דוגמה שנכנסת ל-4,000.

דוד אמסלם: יש לו 10 דונם ובקצה עשה קיוסק.

דוד אמסלם: אומרים לו, עד 4,000 - - -

<קרן גלאון: לא.

<קרן גלאון: ברגע שנכנסת ל-4,000 בודקים את כל השטח הפתוח לאמצעי כיבוי.

<קרן גלאון: לא רק מעל 4,000.

<קרן גלאון: אם הוא 10,000 מטר הוא נכנס לדוגמה שדיברנו עליה לפני דקה.

<קרן גלאון: לא הסברתי את עצמי, אם יש לו יותר מ-4,000 מ"ר פתוחים, בודקים מהמטר הראשון האם יש לו שם אמצעי כיבוי.

דוד אמסלם: הבנתי.

דוד אמסלם: זאת אומרת, אם יש לו מעל 4,000 אז אתם בעצם בודקים מהמטר הראשון את השטח הפתוח.

דוד אמסלם: אם לאותו בעל קיוסק יש רק 4 דונם הוא אוכל אותה.

דוד אמסלם: אם יש לו 4 דונם ומטר אז הכול בסדר, הוא לא מקבל כלום.

<קרן גלאון: הרציונל הוא שמעל 4,000 פתרנו את כל הבעיות של אותם שטחים גדולים.

<קרן גלאון: הניסיון מראה שבשטחים שיש אחוזי בניה גדולים והם מנוצלים וכל השטח מנוצל לאחסנה, קשה מאוד למצוא שטח שאין לנו מה לעשות בו בשטחים האלה.

<קרן גלאון: לכן זה מייקר.

דוד אמסלם: את אומרת שלרוב השטחים האלה לא נשארים ככה אלא יש בהם אחסון כזה או אחר וגם אם אין בהם מערכות כיבוי, אנחנו מתייחסים אליהם.

<נתנאל היימן: אם אני מחכה שלוש שנים להיתר בניה ובינתיים - - - אז שלוש שנים אני משלם על כלום?

דוד אמסלם: למה אתה מזמין אותם לשם?

דוד אמסלם: למה לעשות פיקוח על זה?

<נתנאל היימן: יש לי מפעל ואני רוצה להוסיף לידו סככה.

<נתנאל היימן: על סככה אני צריך היתר בניה.

<נתנאל היימן: יש לי שטח גדול פתוח שאין בו כלום.

דוד אמסלם: זו אותה שאלה ששאלתי.

דוד אמסלם: אם יש לך בשטח מתחת ל-4,000 מ"ר אז סביר להניח שתשלם והם טוענים שבכל מקרה תשתמש בשטח כי יש לך פעילות של המפעל.

דוד אמסלם: מאחסנים שם צמיגים, בלוקים, ציוד לא משאירים את השטח סתם כך.

דוד אמסלם: זו הסברה שלהם.

<נתנאל היימן: על אחסנה אנחנו לא מתווכחים.

דוד אמסלם: אני לא נכנס לזה, זה גם לא סכומים בשמיים ואלה מקרים מאוד גבוליים למרות שאני מסכים אתך ברמה הגיונית.

דוד אמסלם: לפני שאני מביא את התקנות להצבעה אני רוצה לומר שאת הסיפור של ביטול האגרות התחלתי להוביל לפני כשנתיים, כמעט מאז שהגעתי לפה.

דוד אמסלם: חשבתי שזה אחד האבסורדים הכי גדולים שקיימים במדינת ישראל.

דוד אמסלם: בן אדם שנשרף לו חס ושלום הבית, גם הארנק נשרף, כל עולמו מתמוטט והוא צריך להתחיל לאסוף את עצמו מלמטה.

דוד אמסלם: הוא באמת נזרק לרחוב.

דוד אמסלם: יש לו כל-כך הרבה בעיות לטפל בהם, בחיים קדימה וזה לא חייב להיות כתוצאה מרשלנות שלו.

דוד אמסלם: הוא מוצא את עצמו אחרי מספר חודשים מקבל חשבון מהעירייה לשלם, בדרך-כלל אלה כמה אלפי שקלים.

דוד אמסלם: לבן אדם אין מה לשלם ואז העיריה או הכיבוי מפעילים הוצאה לפועל והבן אדם הופך להיות עבריין.

דוד אמסלם: זה דבר שלא מתקבל על הדעת.

דוד אמסלם: השירות של כיבוי האש בראש ובראשונה ממומן על-ידי אותם אזרחים, כדי שיכבו להם את השריפות.

דוד אמסלם: זה לא אקסטרה.

דוד אמסלם: לכן חשבתי שהדבר הזה מעוות בבסיסו.

דוד אמסלם: הוא לא הגיוני.

דוד אמסלם: באותה נקודת זמן פניתי גם לשר לביטחון פנים.

דוד אמסלם: לשמחתי הרבה השר התחבר לנושא וישבנו גם עם האוצר, עם אמיר ועמיחי, גם הם הבינו את האבסורד.

דוד אמסלם: בסך הכול הנושא בא לקרקע טובה.

דוד אמסלם: כל מי ששוחחנו אתו בעניין התחבר והתחיל לדחוף את היוזמה.

דוד אמסלם: לכן שמחתי שזה עלה במסגרת דיוני התקציב 2017-2018.

דוד אמסלם: אני אספר לכם אנקדוטה, התקנות נדונו ובאו להצבעה לממשלה ב-11.8.2016, אני יודע כי זה יום ההולדת שלי.

דוד אמסלם: אמרו לי בבוקר, נתנו לכם מתנת יום הולדת ואני רוצה להודות לשר לביטחון פנים ולאמיר ולעמיחי דוד מהאוצר.

דוד אמסלם: אגב, היוזמה הראשונית, לא ידעתי עליה, באה דווקא ממפקדי הכיבוי שפנו אלי ומשם התחיל להתגלגל הסיפור.

דוד אמסלם: אף פעם למזלי לא הייתי בחוויה מהסוג הזה ואני מקווה גם לא להיות ולא נתקלתי בזה בסביבה שלי, הם ספרו לי על האבסורד הזה ומשם זה התחיל.

דוד אמסלם: אני שמח שהיום הגענו לקצה, הם גם גיבו את זה תקציבית, אבל כרגע אנחנו מסדירים את זה ברמה החוקית.

דוד אמסלם: לכן הגעתי היום בבוקר, למרות שלא הייתי מתוכנן לבוא לפה, כדי לסגור את זה וכדי שב-1.12017 האגרות האלה, חלק מהם ילכו מהעולם, אלה שלא צריך וכל מה שלא מוסדר יתעדכן כמו שהצעתם.

דוד אמסלם: אני רוצה בהזדמנות הזאת להודות לכל מי שנכח בסיפור הזה.

דוד אמסלם: אני חושב שעשינו שירות טוב צודק ובעיקר מוסרי לכלל הציבור במדינת ישראל.

דוד אמסלם: מי בעד אישור האגרות?

דוד אמסלם: מי נגד?

דוד אמסלם: מי נמנע?

דוד אמסלם: בעד – רוב

דוד אמסלם: נמנעים – אין

דוד אמסלם: התקנות אושרו פה אחד.

דוד אמסלם: אני מודה לכולם, לקרן ולכל הצוות.

דוד אמסלם: תזכרי שכשאני הפניתי את הסיפור הקודם, של ההנחות, שלא היה קשור, ידעתי שזה יהיה עד סוף השנה.

דוד אמסלם: בסך הכול כולנו מרוצים מזה.

דוד אמסלם: אז תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.