הוועדה המשותפת לוועדת הכנסת ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בהצעת חוק מימון מפלגות (תיקון - הגדרת גוף פעיל בבחירות), כנסת 20, פרוטוקול מספר 4, 2017-01-02 11:30

יואב קיש: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של חברי הוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וחוקה, חוק ומשפט לדיון בהצעת חוק מימון מפלגות.

יואב קיש: אנחנו לאחר מספר ישיבות בנושא, נעבור להקראה.

יואל חסון: איפה חבר הכנסת סלומינסקי?

בצלאל סמוטריץ': אני מחליף אותו מטעם הבית היהודי.

יואל חסון: אפשר להתייחס לשינויים שהצעתם?

יואב קיש: כשנגיע לסעיף, תתייחס.

בצלאל סמוטריץ': נראה לי שיואל ואני נצביע ביחד.

יואב קיש: אני לא מצביע ידידי בצלאל.

יואב קיש: אנחנו בהקראה, ואתם מוזמנים להתייחס לכל סעיף שאתם רוצים, כפי שנהוג בכנסת.

יואל חסון: כרגע הצגתם פה חוק עדכני, אדוני, ולפי הכללים, ולדעתי גם התקנון, יתקיים דיון על החוק החדש.

<ארבל אסטרחן: יתקיים דיון.

יואל חסון: לא תוך כדי הקראה.

<ארבל אסטרחן: נסביר את הדברים.

<ארבל אסטרחן: זה לא רק הקראה; זה הקראה עם הסבר.

יואב קיש: הקראה עם הסבר.

יואל חסון: דיון.

יואב קיש: אין לי בעיה שנדבר על הדברים.

יואב קיש: בהחלט.

יואב קיש: בבקשה, היועצת המשפטית.

<ארבל אסטרחן: הנוסח שמונח בפניכם מבוסס על הנוסח שהכינו יוזמי הצעת החוק עם שינויים לאור הדברים שנאמרו פה בישיבות הקודמות, ופגישות שהיו לי עם יו"ר הוועדה ובקשות שלו לכלול נושאים בנוסח.

<ארבל אסטרחן: אעבור על הדברים ואסביר אותם.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אין לנו פה עקוב אחר שינויים כמו תמיד?

<ארבל אסטרחן: כי לעומת הנוסח שעבר טרומית, זה שונה לגמרי, והיות שמיתוסף פה סעיף שלם- - -

יואב קיש: הנוסח של הטרומית התייחס לחוק כמו שהוא ותיקון אותו סעיף בסעיפו, כמו שהוא.

יואב קיש: פה היועצת המשפטית אמרה: עזוב, אל תעשה תיקון לאורך החוק; בוא נעשה הכול בנספח חדש ונרכז הכול במקום אחד.

בצלאל סמוטריץ': לא צריך לחזור לוועדת שרים?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אתה רוצה נושא חדש – תטען.

בצלאל סמוטריץ': מבחינת הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': אם זה חוק שונה לחלוטין- - -

יואב קיש: לא.

יואב קיש: זה לא שונה לחלוטין, ממש לא.

יואב קיש: הכנסנו שינויים בעקבות הדיונים שהתקיימו פה.

יואב קיש: לשאלתך, למה אין עקוב אחר שינויים - כי כל התפישה המבנית פרוצדורלית שונתה.

יואב קיש: למה – תבין את ההיגיון – אמרו, שאם בא גוף שבאמת רוצה להיות פעיל בבחירות, במקום שהוא יצטרך בכל חוק כזה להתחיל לנבור בכל מיני סעיפים ולראות איפה הוא מוזכר ולא מוזכר, יש מקום מוגדר של סעיף שמתייחס אליו, ושם הכול מרוכז.

יואב קיש: זו הסיבה.

יואב קיש: לכן זה נראה כך.

יואב קיש: בבקשה.

<ארבל אסטרחן: בהתחלה מוצע לתקן את סעיף ההגדרות בחוק מימון מפלגות, ולהוסיף הגדרה של גוף פעיל בבחירות, שאחר כך משתמשים במונח הזה, שזו עמותה או חברה לתועלת הציבור שמטרתה ביצוע פעילות בחירות – תכף יש פה הגדרה של פעילות בחירות.

<ארבל אסטרחן: מאגר מידע – גם תיתוסף הגדרה כזו, שתכף זה יופיע בנוסח עצמו.

<ארבל אסטרחן: עכשיו יש ההגדרה של פעילות בחירות, שזה בעצם הלב של ההצעה.

<ארבל אסטרחן: כאן מדובר- - -

בצלאל סמוטריץ': רק עמותה או חברה שזו מטרתה.

<ארבל אסטרחן: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אם יש עמותה שמטרתה אחרת ועל הדרך היא עושה גם את זה- - -

<ארבל אסטרחן: אסור יהיה לה לעשות פעילות בחירות.

יואב קיש: היא מקימה עמותה נפרדת לפעילות הזאת.

יואב קיש: לא היית פה ברוב הפגישות, בצלאל, לדעתי, אז אפשר היה להתרענן.

יואל חסון: נראה לי שטוב שבאת.

יואל חסון: אתה שואל שאלות טובות.

<ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע שפעילות בחירות תוגדר בחוק כביצוע אחת או יותר מהפעילויות המנויות להלן, בשווי כולל, בכסף או בשווה כסף, העולה על 200,000 שקלים חדשים – אם אתם זוכרים, במקור היה 100,000 - שלא בידי מפלגה או גוף הקשור לסיעה.

<ארבל אסטרחן: יש ארבעה דברים שכל אחד מהם יהווה פעילות בחירות: הראשון זה יצירת מאגר מידע הכולל פרטים מזהים של בוחרים בבחירות לכנסת לצד מידע בדבר עמדותיהם הפוליטיות או כוונות ההצבעה שלהם בבחירות, שלא לשם מכירתו למפלגה.

<ארבל אסטרחן: כלומר זה לא סתם חברת סקרים שעושה סקר על מה יהיו תוצאות הבחירות, אלא שמי.

יואב קיש: אני רוצה לחדד.

יואב קיש: כמובן, מי שעושה סקר שאינו פרסונלי, כלומר ללא הפרטים המזהים אלא סטטיסטית – זה לא נופל לקטגוריה הזאת.

יואב קיש: זה חד וחלק.

יואב קיש: שתיים, אמרנו – יכול להיות שמפלגות, חלק מהפעילות שלהם, ירצו גוף צד שלישי שיעשה את העבודה, וישלמו להם.

יואב קיש: לכן החרגנו גם את זה מהעניין.

יואב קיש: לכן זו מהות ההגדרה.

בצלאל סמוטריץ': למה לעשות סקר זה לא חלק מפעילות בחירות?

בצלאל סמוטריץ': עכשיו מפלגה תיקח גוף אחר, שיעשה לה- - - מפלגות עושות לפעמים במיליוני שקלים.

יואב קיש: אתה רוצה לעשות סקר.

<ארבל אסטרחן: אם זה אסור, זה אסור.

<ארבל אסטרחן: אנחנו לא באים להתיר את זה.

יואב קיש: קוראים לך – תבחר שם של מיליארדר.

יואב קיש: אתה רוצה לעשות סקר כדי לדעת, מה תושבי מדינת ישראל חושבים על זה וזה.

בצלאל סמוטריץ': אם אני עושה סקר כל יומיים כדי לתת אותו לראש הממשלה זה בסדר?

<ארבל אסטרחן: זה אסור כבר היום.

<ארבל אסטרחן: מי שהיום תורם למפלגה, זה אסור.

בצלאל סמוטריץ': הוא לא תורם.

בצלאל סמוטריץ': כל הרעיון, שזה גוף שעושה פעילות בחירות - רק הוא לא מגדיר אותו כפעילות בחירות.

יואב קיש: יכול להיות שלא עניתי לשאלה שלך, אז תן לי רק לסיים את קו המחשבה שאולי לא קשור לקו המחשבה שלך, ואז אתייחס למה שאתה אומר.

יואב קיש: אם אדם רוצה לעשות סקר שאינו מהווה כלי, שמשפיע על תוצאות הבחירות, שזה סקר כללי, הוא לא מוגבל.

יואב קיש: כל אחד יכול לעשות מה שהוא רוצה.

יואב קיש: איפה זה מתחיל להיות בעייתי – משני מקומות: אחד, אם הוא עושה את הסקרים הכלליים האלה, ומעביר אותם למפלגה.

בצלאל סמוטריץ': אם מעביר ישירות, זה מפלגה.

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: אז המפלגה חשופה, ואי-אפשר להתעלם מזה, וזה חוק מימון בחירות.

יואב קיש: לכן הפינה הזאת סגורה.

יואב קיש: אני הסתכלתי על זה שהוא לא מעביר למפלגה, ואדם רוצה לעשות לעצמו סקרים.

יואב קיש: מי שרוצה לעשות לעצמו סקרים שאינם סקרים שמהווים כלי להשפעה על תוצאות הבחירות – לגיטימי לגמרי.

בצלאל סמוטריץ': ההערה היחידה שלי – ברור לך שזה פיקציה, כי הסקרים זה אחד הדברים שהכי משפיעים על תוצאות הבחירות, מייצרים אווירה.

בצלאל סמוטריץ': כשמישהו מתרסק בסקרים, כולם בורחים ממנו, ולהפך.

ישראל אייכלר: זה כלי תעמולה חד-משמעי.

אוסאמה סעדי: מי אחראי על סקרי דעת הקהל – יואב קיש, שעכשיו דיבר לפני רבע שעה בוועדה אחרת, ואמר: קונצנזוס וסקרים וסקרים 80%?

יואב קיש: אנחנו בתקופת בחירות?

יואל חסון: תגיד לנו אתה.

יואל חסון: לא יודע.

יואב קיש: מעלה פה בצלאל שאלה, שאומר:

יואב קיש: האם סקר רגיל צריך גם הוא להיכנס כפעולה מכוונת להשפעה על בחירות.

בצלאל סמוטריץ': אבל אתה לא יכול, כי אז המשמעות היא שרק כלי תקשורת יוכלו להשפיע על הבחירות במדינת ישראל.

יעל גרמן: הנוסח של הסעיף כפי שהוא כולל את כל חברות הסקרים.

יואב קיש: לא היית פה בתחילת דבריו, לכן אסביר שוב את סעיף 1.

יואב קיש: כרגע מה שהסעיף אומר – ואז אומר מה היתה ההערה של בצלאל.

יואב קיש: כרגע, מי שעושה סקר שהוא סקר – אבל שימי לב – מזהה של בוחרים עם עמדה פוליטית, כלומר זה לא כדי לדעת ש-30% בוחרים בבית היהודי ו-40% ביש עתיד – זה לא נכנס להגדרה פה.

רועי פולקמן: התיקון שנעשה כאן - מה שאומר חבר הכנסת קיש, שאני עובר דלת-דלת- - -

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: מוודא שמשה כהן רוצה להצביע ליש עתיד.

יעל גרמן: זה לא אומר את זה.

<ארבל אסטרחן: למה, חברת סקרים רגילה יוצרת מאגר מידע של שמות ועמדות פוליטיות?

יואב קיש: לא.

רועי פולקמן: אפשר לבדוק את זה.

יעל גרמן: המ"מ יכול לעשות את זה?

רועי פולקמן: ההבדל הוא בין מדגם, שבו אתה דוגם 500 איש, ואומר: זו ההתפלגות המייצגת באוכלוסייה - לבין זה שאני עכשיו הולך לתל-אביב או להרצליה ורוצה למפות, ולדעת 70,000 איש מי מצביע מה, כי אני רוצה למשוך אותם לקלפיות ביום הבחירות.

רועי פולקמן: הכוונה כאן – צריך לדייק את זה – זה-זה.

רועי פולקמן: האירוע כאן הוא סקר מזהה לא על מדגם.

רועי פולקמן: זה לא מדגם מייצג.

<ארבל אסטרחן: מאגר מידע.

<איל זנדברג: אבל המטרה לא כלולה פה, חבר הכנסת פולקמן.

יעל גרמן: הרי כל הרעיון של החוק הזה, שאנחנו מדברים על גוף קשור לבחירות למפלגה מסוימת.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אם הוא קשור למפלגה, זה גוף קשור לסיעה.

יואב קיש: הוא לא קשור.

יואל חסון: זה הוויכוח – משרת דרך, אידיאולוגיה.

יואל חסון: יותר חמור, יעל.

יואב קיש: נגיע ל-3 ו-4, נדבר.

יואל חסון: החוק הזה, כפי שהם רוצים אותו, לא מאפשר פעולה אידיאולוגית.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לסעיף 1.

יואב קיש: כשנגיע לסעיף 3, נתייחס אליו.

יואב קיש: אני שב ואומר גם לפרוטוקול וגם כדי שמשרד המשפטים, אם יש לכם הערות ניסוח שמדקקות את המשמעות, כי שמעתי שאמרת שזה חסר אולי, נשמח לקבל.

יואב קיש: שוב אומר, כדי שיהיה ברור מה הכוונה – אין הכוונה למי שעושה מדגמים כאלה ואחרים.

יואב קיש: מדגם או סקר – קראנו לזה בכוונה מאגר מידע ולא מדגם או סקר.

יואב קיש: אז כבר בהגדרה זה הופך להיות מאגר מידע ולא סקר או מדגם.

יואב קיש: והוא כולל את הפרטים המזהים של הבוחרים – תעודת זהות, כתובת, שם מלא – שאתה לא מקבל את הדברים האלה בסקר, כולל בסוף עמדה פוליטית או כוונת הצבעה, שזה הערך המוסף לאותו גוף פוליטי פעיל בבחירות, שלא לשם מכירתו למפלגה - הוספנו, כדי למנוע מצב שאם מפלגה רוצה, במסגרת הכספים שהיא יכולה להשתמש בהם, היא פונה לגוף שלישי, ואומרת לו: אני רוצה שתעשה לי את מאגר המידע הזה, היא תוכל לקנות ולשלם.

יואב קיש: זה הכול.

יואב קיש: בבקשה, תמשיכי לסעיף 2.

<איל זנדברג: אני מבקש להציע הצעה לוועדה – זה קשור להערה שהערתי בישיבות הקודמות – יש פה הרבה מאוד הוראות שמתייחסות למציאות כפי שמתקיימת בשטח עוד לפני החוק הזה, ואני מציע לוועדה שגם בנקודה הזאת חשוב מאוד לבדוק מה קורה ואיך מתנהלות חברות שכן עושות סקרים ולא עושות סקרים, ואולי מה שמדמיינים פה כסקר לא מזוהה – במציאות סקר מזוהה הוא דבר מאוד שכיח גם כשהוא לא למטרה של- - - צריך לבדוק בדיקה עובדתית.

יואב קיש: היו לי שיחות אתם.

יואב קיש: מי שעוסק בסקרים ומדגמים אין לו בעיה עם הדבר זה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נעבור לסעיף 2.

<ארבל אסטרחן: הסעה ביום הבחירות לכנסת, שלא לפי חוק – לא הסעות שעושה ועדת הבחירות, למשל - ושלא בתמורה מלאה, לשם הבטחת הצבעתם של בוחרים בשל עמדותיהם הפוליטיות, לרבות אם עמדותיהם משוערות לפי מקום מגוריהם; פה לא ידענו איך לחדד את זה.

יעל גרמן: למה לא לכתוב למפלגה מסוימת?

יואב קיש: ברגע שזה מפלגה מסוימת – זה גוף קשור לסיעה, לדעתי.

יואב קיש: הרי אם יש זהות מפלגתית, מייד זה נכנס לחוק, ומוגדר כחלק מהתקציב של אותה מפלגה.

יואב קיש: הרעיון הוא שלא מדובר על זהות מפלגתית.

יואב קיש: את זה באים לחסום – את התחפושת הזו, שהיא כביכול ללא זהות מפלגתית, לא גוף קשור לסיעה, אבל עדיין משרתת מטרות פוליטיות מאוד מצוטמצמות אגב – בעד או נגד מפלגה מסוימת.

יואל חסון: יש פה שאלה איך להגדיר, כי ברור שבצלאל סמוטריץ זה ימין קיצוני.

יואל חסון: האם ראש הממשלה, שהוא במפלגה ימנית אבל תומך בשתי מדינות - הוא ימין או שמאל?

יואל חסון: אני שואל באמת.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: תמשיכי עם ההקראה.

יואל חסון: זאת שאלה רצינית.

יואב קיש: אני לא מוכן לסתם שאלות כאלה.

יואב קיש: בבקשה, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: לגבי סעיף 2, אמרתי מהיום הראשון, וזה עכשיו מחזק את החשש שלנו, שלפי הנוסח הזה הקיים, לשם הבטחת הצבעתם של בוחרים בשל עמדותיהם הפוליטיות, לרבות אם עמדותיהם משוערות לפי מקום מגוריהם, זו הכתמה של ציבורים שלמים.

אוסאמה סעדי: מה זה מקום מגוריהם?

אוסאמה סעדי: אני רוצה לדבר על חברה ערבית, אז אתה אומר:

אוסאמה סעדי: אם עמותה רוצה להגדיל את אחוזי ההצבעה, ואנו בעד הגדלת אחוזי ההצבעה, אז אם אני אומר- - -

יואב קיש: למה אתה לא רוצה להגדיל את אחוזי ההצבעה ביהודה ושומרון?

יואב קיש: למה רק במגזר הערבי?

אוסאמה סעדי: יש עמותות שעשו את זה.

יואב קיש: בדיוק את זה אנחנו רוצים להפסיק.

יואב קיש: תעשה את זה מהכסף של המפלגה שלך.

יואב קיש: למה אתה צריך עכשיו למצוא מישהו שייתן עוד מיליוני שקלים להסיע את הבוחרים שלך, שזה לא במסגרת המינוי?

אוסאמה סעדי: מה זה הבוחרים שלי?

אוסאמה סעדי: חברה ערבית.

יואב קיש: ומה זה יהודה ושומרון?

יואב קיש: ומה זה מגזר חרדי?

יואב קיש: אתה לא יכול להתעלם מזה שמקום מגורים מזוהה עם אוריינטציה פוליטית.

אוסאמה סעדי: לכן אנחנו מתנגדים להגדרה הזאת - כי זה הכתמה של ציבור.

יואב קיש: למה אתה אומר הכתמה?

יואב קיש: המפלגה הערבית זה הכתמה?

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: זה סימון.

אוסאמה סעדי: פרופיילינג.

אוסאמה סעדי: אתה רוצה לאסור את זה, ואני חושב שזה לא נכון.

אוסאמה סעדי: אנחנו בעד הגדלת אחוז ההצבעה, בין אם זה בחברה הערבית בכלל.

אוסאמה סעדי: אני לא יודע מה יצביעו שם.

ישראל אייכלר: אתה כן יודע, ואתה לא צריך להתבייש.

ישראל אייכלר: למשל הקיבוצים, היו מעמידים רכבים- - -

יואב קיש: רק לקיבוצים.

ישראל אייכלר: כן, והם כלולים גם בסעיף הזה?

ישראל אייכלר: אסור יהיה לקחת את הרכבים של הקיבוצים ולהביא אנשים לקלפי?

ישראל אייכלר: ואתם מסכימים לזה?

יואל חסון: ברור שלא.

יואל חסון: כל החוק הזה הוא הזוי.

יואל חסון: אתם הקואליציה.

יואב קיש: חבר הכנסת אייכלר, אני רוצה להתייחס לזה רגע.

יואב קיש: אני מבין ואין ספק שנושא מקום המגורים הוא נושא רגיש.

יואב קיש: אני מוכן לעשות ככה – אומר את זה גם לפרוטוקול.

יואב קיש: כרגע, כיוון שאני רואה – קודם כל, אי-אפשר להתעלם, כמו שקיבוצים, כמו שיהודה ושומרון, כפי שאמרו, כמו שערים ערביות, כמו שערים חרדיות- - -

ישראל אייכלר: עוספייה למשל.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: מגזרים מסוימים בציבור נמצאים במקומות ספציפיים של מקומות מגורים.

יואב קיש: אני טוען שמטרת החוק היא אכן להקפיד, שלא תינתן העדפה בצורה הזאת, אבל אני מוכן לומר שהנושא הזה בין קריאה ראשונה לשנייה, נבחן שוב ונחליט ספציפית מה אנו עושים עם נושא המגורים, אם הוא ייכנס או לא.

יואב קיש: כרגע נלך עם הנוסח הזה, ובין קריאה ראשונה לשנייה נושא המגורים ייבחן.

עבדאללה אבו מערוף: למה לא עכשיו?

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, אותו דבר זה גם המאגר, כי מי קובע מהו מאגר פוליטי?

יואל חסון: אם אדם מחר עושה חקירה במאגר, רוצה לעשות מחקר סוציולוגי על מדינת ישראל- - -

יואב קיש: הוא רושם תעודות זהות של אנשים?

יואל חסון: כן.

יואל חסון: מחקר סוציולוגי מבוסס הרבה על סקרים ומאגרי מידע.

יואל חסון: הוא מחר עושה מאגר מידע על עמדות בנושא של חילוני-דתי, אזרחי-דמוקרטי, נושא של – יכול להיות שגם מזה מסיקים מסקנות פוליטיות.

יואב קיש: אבל כתוב פה: בדבר כוונותיהם הפוליטיות או כוונות ההצבעה שלהם.

יואב קיש: אתה מתחכם קצת, יואל.

יואל חסון: אני לא מתחכם בכלל.

יואל חסון: להפך, אני פותח פה דברים שאחר כך ישאלו אותם בבג"ץ.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, יש לי הצעה: להוציא את המילים - לרבות אם עמדותיהם משוערות לפי מקום מגוריהם.

יואב קיש: אולי נוציא את זה בקריאה שנייה.

יואב קיש: זה מה שאמרתי.

יואל חסון: ראוי לא להביא לקריאה ראשונה חוק שידוע שלא יכול לעבור בשנייה-שלישית.

יואב קיש: למה לא?

יואב קיש: אני לא בטוח.

יואל חסון: זה לא מידתי.

יואב קיש: אמרתי לך שמי שפה טוען שאין למקום המגורים השלכה פוליטית ברורה – מה זה לגיטימי?

יואב קיש: זו דרך לעקוף את החוק.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה רוצה לאסור את המעורבות הזאת, ודאי שגם אם אדם משער לפי מקום המקום – בסוף תחליטו שזה אותו דבר.

בצלאל סמוטריץ': צריך להחליט אם רוצים לאסור את השותפות הזאת או לא.

יואב קיש: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להציע לכל החברים – אנחנו הולכים לתת פה שורה של פעילויות שאנחנו מגדירים אותן פעילויות בחירות.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהמפתח – יואל – כדי לפתור גם את הבעיות שלך וגם את הבעיות של הקיבוצים זה להעלות את הסכום למיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': אז אף אחד ממכוני הסקרים האלה או שעושים עבודה בסוציולוגיה, לא משקיעים מיליון שקל.

יואב קיש: גם לא 100,000 או 200,000 שקל.

יואב קיש: יעל, מה את חושבת?

יעל גרמן: אני חושבת שזה מזעזע.

יעל גרמן: זה אומר שכל מה שהוא מתחת למיליון שקל, הוא פרוץ, בלתי-ניתן לביקורת.

בצלאל סמוטריץ': היא מגיבה, ועוד לא אמרתי.

יואב קיש: תכף תסיים.

יעל גרמן: זה אומר שמיליון שקל יעברו לצורך בחירות, וזה מה שאנחנו רוצים למנוע בחוק הזה.

בצלאל סמוטריץ': תני לי שנייה, משפט.

יואב קיש: מייד, בצלאל.

יואב קיש: חברת הכנסת גרמן, מציע פה בצלאל הצעה להעלות את מה שמופיע בסעיף 1 מ-200,000 למיליון.

יואב קיש: ההצעה שלו נרשמה, ונבחן את זה.

יואב קיש: היא עלתה בישיבות קודמות.

יואב קיש: לא היית, אבל דיברנו על זה ארוכות.

יואב קיש: בבקשה, משפט סיום.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו צריכים כאן לאזן מצד אחד הרצון שלנו לעודד מעורבות חברתית פעילה גם בשאלות פוליטית.

בצלאל סמוטריץ': פוליטיקה זה לא מוקצה מחמת מיאוס.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא רוצים כניסה של שחקן אגרסיבי שקונה בכסף את מדינת ישראל ומשפיע בבחירות.

בצלאל סמוטריץ': ממש לא.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חברת הכנסת גרמן.

בצלאל סמוטריץ': - - -

יואל חסון: - - -

בצלאל סמוטריץ': - - -

יעל גרמן: - - -

בצלאל סמוטריץ': - - -

יואב קיש: בצלצל ידידי.

יואב קיש: הנושא הזה שביקשת, בצלאל, להעלאת הסכום הזה, עלה פה בוועדה כמה פעמים, דיונים מאוד ארוכים סביב הדבר הזה, ועלה מ-100 ל-200.

יואב קיש: אני שמעתי את בקשתך לתיקון, וכפי שאמרתי, הנושא הזה בין שאר הנושאים ייבחן בין קריאה ראשונה לשנייה.

בצלאל סמוטריץ': - - -

יואל חסון: הקואליציה צריכה לדרוש דיון מחודש על החוק הזה.

רועי פולקמן: הערתי פעם קודמת, ואעיר גם עכשיו.

יואב קיש: אני לא רוצה להיכנס לדיון.

יואב קיש: כבר דיברנו על זה.

רועי פולקמן: גם אם קבוצת אזרחים רוצה לשים ארבע מודעות בעיתון על כל נושא שמעניין אותה אגב - חיזוק רמת הגולן או שמירה על בעלי חיים – זה מייד מגיע לסכומים האלה.

רועי פולקמן: לכן ברור שהמספר 200,000 הוא מספר מאוד נמוך.

רועי פולקמן: אין לו היגיון.

רועי פולקמן: כל הפעולות הפוליטיות הדרמטיות הן במספרים הרבה יותר גדולים.

רועי פולקמן: לכן אם אתה רוצה פעילות אזרחית - היום זה המינימום.

יואב קיש: אנחנו רחוקים משם.

יואב קיש: גרמן, משפט אחד.

יואב קיש: בבקשה.

יעל גרמן: - - -

יואב קיש: אפשר גם 10 מיליון.

רועי פולקמן: - - -

יואב קיש: הנושא הזה עלה בישיבת ראשי קואליציה ואני מעדכן אתכם, שהיתה הסכמה להעלות את זה- - -

בצלאל סמוטריץ': לא היתה.

רועי פולקמן: לא היה סיכום על הסכומים.

רועי פולקמן: יש לנו המנדט לעשות את התיקונים האלה.

יואב קיש: אני את הסכום הזה כרגע משאיר על מה שהוא – 200 - ואם יהיה שינוי מישיבת ראשי קואליציה, זה ישתנה.

יואב קיש: בבקשה, חברת הכנסת גרמן.

יעל גרמן: כמי שלא שותפה בקואליציה, וכמי שדואגת לחוק הזה כפי שהוא בלי קואליציה, אלא פשוט כמי שרוצה להגן על הציבור ולאפשר לו את השקיפות לדעת, מי תרם מה ולמי, כמי שחושבת שחוק מימון בחירות הוא אחד החוקים ביותר שמונעים מאתנו שחיתות, ושלהעלות את זה- - - זה למעשה לעקוף את כל חוק מימון בחירות ולעשות חוכא ואיטלולא מחוק מימון בחירות, ולהעביר כספים - אני חושבת שזו שערורייה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אגב, התכוונתי לא לראשי סיעות אלא התכוונתי לראשי מפלגות.

רועי פולקמן: לא היה דיון.

רועי פולקמן: נראה לך שהם דיברו על 200,000?

רועי פולקמן: לא היה דיון.

רועי פולקמן: צר לי.

יואל חסון: - - -

יואב קיש: חבר הכנסת יואל חסון, בנושא הזה כבר דיברת ארוכות.

יואב קיש: בבקשה, בקצרה.

יואל חסון: חברת הכנסת גרמן, אני קודם כל חייב לומר, שאני מופתע בכלל, ולא מבין, איך אחרי חוות דעת של היועצת המשפטית- - -

יואב קיש: סליחה, נתתי לך דקה.

יואל חסון: שנייה.

יואל חסון: אחרי חוות דעת של היועצת המשפטית של הוועדה, של ארבל, אנחנו ממשיכים בכלל לדון בה.

יואל חסון: הרי ברור שחוות דעת אומרת לנו - חברת הכנסת גרמן, את קראת את חוות הדעת של ארבל אסטרחן?

יעל גרמן: כן, וגם דיברתי אתה הבוקר.

יואל חסון: האם בכלל ניתן להעביר חוק כזה?

יואל חסון: ברור שהחוק הזה לא בשל, לא יכול להיות.

יואב קיש: זה התפקיד של הוועדה הזאת.

יואב קיש: בשביל זה אנחנו עובדים.

יואל חסון: אני מסכים עם חברת הכנסת גרמן, שצריך ללכת למסלול של שקיפות.

יואל חסון: רק של שקיפות.

יואל חסון: לא למניעת פעילות ציבורית, כזו שגם תכניס פה אנשים טובים שרוצים להשפיע על עתיד המדינה הזו, תגרום להם להסתבך ומרחיקים אנשים מפוליטיקה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: בבקשה.

<איל זנדברג: לגבי סעיף 2, עניין ההסעות היא נקודה רגישה, אבל זה משהו שיכול להתרחש בצורה אותנטית אמתית עוד לפני שמדברים על פרסומים שיטתיים, כשנגיע בהמשך ל-4 ל-3 – מדוע דווקא בסעיף הזה מדובר על עמדות פוליטיות במובן הרחב, בעוד במקום אחר מדובר על רשימת מועמדים מסוימת בעד או נגד?

<איל זנדברג: כלומר יש פה הבחנה לא ברורה בין הסעיפים הקטנים, שכמובן מעוררת קושי.

<איל זנדברג: אני לא מעיר הערה רק נוסחית אלא מהותית.

יואב קיש: אומר לך למה - מהסיבה הברורה שגם בפעילויות עצמן יש הבחנה.

יואב קיש: למה כוונתי – יש פעילויות שהן מאוד ברורות, שכוונתן להשפיע על תוצאות הבחירות.

יואב קיש: הסעה של בוחרים ספציפיים לקלפי זה אחת הפעולות הכי מובהקות, נקרא לזה, של השפע על תוצאות הבחירות.

<איל זנדברג: אם זה למפלגה מסוימת, אבל הסעיף משום מה לא מדבר על מפלגה מסוימת.

<איל זנדברג: כל הבעיה, שהוזכר פה של קיבוצים וקבוצות אחרות נובעת מזה, כי גם בקיבוצים – אני מניח – ואני לא סוציולוג – הם לא עשויים מקשה אחת.

<איל זנדברג: אתה לא באמת יודע מה הפתק ששמים בקלפי, וזה גם לא בקבוצות אחרות.

<איל זנדברג: אבל בסעיף הקטן הזה משום מה בחרו לא לדבר על כך שאתה מסיע אנשים שאתה יודע שיצביעו למפלגה מסוימת, שזה יוצר זיקה שמעלה את הלגיטימציה להסדיר את זה, אל מול אמירה כללית בגלל השקפה פוליטית, שזה מאוד רחב, וזה גם מחזק – אני מניח שזה לא יביא להסכמה – זה מאוד רחב.

<איל זנדברג: למה לא לומר, אם כבר - לא שאני מציע לתמוך בזה, אבל להסדיר את ההסעה, כשמישהו מסיע אנשים, שהוא יודע שיצביעו עבור מפלגה מסוימת.

יואב קיש: אני נגד מפלגה מסוימת.

<איל זנדברג: אבל לפחות יש זיקה.

<איל זנדברג: כשזה באופן כללי - אחת מחמש מפלגות.

<איל זנדברג: זה לא דרך לעקוף את המימון.

<ארבל אסטרחן: ההבדל הוא במהות.

<ארבל אסטרחן: כשעושים פסקאות 3 ו-4, שמדברות על התבטאויות, הרעיון הוא שיגידו בעד רשימה מסוימת – תצביעו בעד מפלגה מסוימת או אל תצביעו בעדה.

<ארבל אסטרחן: ההסעות מלכתחילה התכוון להיות משהו כללי יותר.

<ארבל אסטרחן: אנשים שגרים בבני ברק, שגרים באריאל, גם אם אנחנו לא יודעים בדיוק מה הם מצביעים.

<איל זנדברג: אנשים שמצביעים באריאל מצביעים ליותר ממפלגה אחת או שתיים.

<איל זנדברג: מצביעים לארבע או חמש מפלגות.

<איל זנדברג: אפשר לבדוק את זה.

יואב קיש: נושא המגורים אמרתי שיישקל.

יואב קיש: אבל עזוב רגע את נושא המגורים.

<איל זנדברג: למה לתפוס לפי דעות פוליטיות באופן רחב?

<איל זנדברג: מה הרציונל?

<איל זנדברג: לכאורה המטרה היא למנוע מימון ולהבטיח שוויון.

יואב קיש: ההבדל, כפי שאני רואה אותו, בין סעיף 2, 3 ו-4 זה כי הפעולה עצמה היא הרבה יותר מזוהה עם השפעה על תוצאות בחירות באופן ישיר ומובהק, לעומת זאת, שאתה יכול לומר ש-3 של פרסום או פנייה, יכול להיות שזה משהו יותר של הדמוקרטיה, שאנחנו מחפשים אותו, שאותו אנחנו לא רוצים למנוע, ואני אומר בצורה הכי ברורה – אין כוונה למנוע פה פעילות פוליטית שאין מאחוריה כסף גדול שמכוון בעד או נגד מפלגה.

<איל זנדברג: אין כוונה אבל זו התוצאה.

יואב קיש: זו לא התוצאה.

בצלאל סמוטריץ': לגבי ההגדרות 3, 4.

יואב קיש: לא הגענו לשם.

יואב קיש: אנחנו ב-2.

עבדאללה אבו מערוף: כל הדעות אומרות שסעיף 2 לא צריך להיות.

עבדאללה אבו מערוף: למה להשאיר אותו?

עבדאללה אבו מערוף: אני מציע להשמיט את סעיף 2.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: אני מתנגד.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: יש הנושא של המגורים ויש הנושא של ההסעות ויש הצבעה.

<איל זנדברג: אם אתה מסיע אנשים, זה לא- - -

יואב קיש: סעיף 2 נשאיר את הנוסח הזה.

אוסאמה סעדי: זה נוסח שלך או נוסח של הוועדה, של הייעוץ המשפטי?

<ארבל אסטרחן: הנוסח הוא לא נוסח של הייעוץ המשפטי.

יואב קיש: רוצה להקריא לו את הנוסח של ההצעה הטרומית?

יואב קיש: בבקשה.

אוסאמה סעדי: זה נוסח שלך או נוסח של הוועדה?

יואב קיש: זה התחיל בהצעה טרומית.

יואל חסון: עו"ד שמרון והיושב-ראש.

יואב קיש: אומר לך מה היה הנוסח – מציע נערך להסיע את שירותי ההסעה לציבור מזוהה לקלפיות לרבות באמצעות מתנדבים לצורך הצבעה בבחירות הכלליות לכנסת.

יואב קיש: עשינו שינויים בעקבות הישיבות שהיו פה, והנוסח שאנחנו מקריאים עכשיו, זה בעקבות מה שהיה פה, ויתקבל רק אם הוועדה תצביע על זה.

אוסאמה סעדי: ראש הממשלה אמר: הערבים נוהרים לקלפיות.

אוסאמה סעדי: זו הסיבה.

יואב קיש: מה זה קשור?

יואב קיש: חברים, נרשמו שתי הערות לנוסח הזה.

יואב קיש: כרגע, סעיף 2, יש נושא המגורים, שזה משהו שאנחנו צריכים לשקול; יש הנושא, האם במקום עמדות פוליטיות אנו כותבים בעד או נגד מפלגה – אלה ההערות שאני אומר לפרוטוקול שייבחנו בין ראשונה לשנייה.

עבדאללה אבו מערוף: הסתייגות בבקשה.

יואב קיש: אין הסתייגויות.

ישראל אייכלר: למה לא להוציא עכשיו את מקום המגורים, שזה מקובל על כולם?

יואב קיש: זה לא מקובל על כולם - עליי זה לא מקובל.

יואב קיש: הגב' חנה רותם, בבקשה.

<חנה רותם: בהנחה שמי שייאלץ ליישם את הוראות החוק, לרבות הקביעה אם מדובר בגוף פעיל, בין השאר בהסתמך על הסעיפים האלה, קצת קשה לי לראות איך אנחנו מיישמים את זה, וקשה לי לראות איך מבקר המדינה יקבע סמך מקום מגורים, מהי הצבעה פוליטית לטובת או נגד.

<חנה רותם: לכן אתם בעצם זורקים את זה עלינו.

יואל חסון: הייעוץ המשפטי אמר שאין אפשרות מבחינה מעשית לאכוף את זה.

יואב קיש: אני לא בטוח שזה רק עליכם, כי יכול להיות שבית משפט יצטרך לטפל בזה, כפי שכתוב בחוק, ואני בטוח ש – אגיד לך דבר אחד: אני מקווה מאוד ומאמין שלא נצטרך אף פעם להשתמש בחוק הזה.

יואב קיש: אני חושב שזה חוק שימנע את המעשים של אנשים שרוצים לעשות – היום מתכננים לבחירות הבאות כבר מה לעשות.

יואב קיש: הציבור – אין לי בעיה.

יואב קיש: אני מדבר על מספר פרטים שמאוד עשירים כלכלית ומנסים להוביל מהלכים.

יואב קיש: אני מקווה שהחוק הזה ימנע.

יואב קיש: זו מטרת החוק.

יואב קיש: בבקשה, סעיף 3.

<איל זנדברג: צריך להבחין בין המותר לאסור.

<איל זנדברג: לא ניתן מענה להערה של מבקר המדינה על הישימות.

<איל זנדברג: בסוף יהיו התנהגויות מותרות והתנהגויות אסורות, והם יצטרכו להבחין ביניהן.

יואב קיש: אז יש בית משפט.

<איל זנדברג: זה לא מה שהחוק אומר.

<איל זנדברג: החוק לא שולח את זה לבית משפט.

יעל גרמן: לגבי הביקורת על הרשויות המקומיות, לא משנה אם נשים 100, 200, 300, ועכשיו שמענו גם מיליון, המשמעות היא שכל דבר שהוא מתחת לזה, אין לו לא דיווח, אנחנו לא יודעים- - -

רועי פולקמן: גם היום אם אני נותן למפלגה 50,000 שקל, זו תרומה.

יואל חסון: אתה עבריין.

יואל חסון: אתה עבריין.

יואל חסון: היום זה עבירה.

רועי פולקמן: היום זה עבירה.

יעל גרמן: תקשיב לי עד הסוף.

יעל גרמן: אם אנחנו באמת שמים איזשהו גבול - 100, 200, 300 או כמו שאמרתי – יש עכשיו מיליון – איך תבדקו, אם אין חובת דיווח, אם לא תדעו מי נתן, כמה נתן, אם זה לא יהיה רשום בשום מקום, האם בכלל תוכלו לבדוק?

<חנה רותם: כפי שאמרנו בישיבות קודמות, מה שנתרם לטובת מפלגה, מזוהה עבור מפלגה מסוימת, עם התיקון לחוק הזה או בלעדיו, ייחשב כתרומה לאותה מפלגה.

<חנה רותם: זה הנוהג.

<חנה רותם: לפי החוק הזה, בעצם אתם מגדירים פה גוף חדש, שהוא גוף פעיל בבחירות, ואתם רוצים להחיל עליו מגבלות מסוימות.

<חנה רותם: המגבלות הללו באמת, ככל שהן חוצות את הרף הזה, תהיה לנו בעיה לבדוק מה קרה ומתי נחצה אותו רף כספי.

רועי פולקמן: לכן הבלבול כאן בדבריה של חברת הכנסת גרמן, אדוני היושב-ראש.

רועי פולקמן: תרומה היא מוגדרת.

רועי פולקמן: למה הטענה על סכומים מהותית – שוב, אם מחר קיבוץ או מועצת יש"ע או- - - אומרת:

רועי פולקמן: אני עוזרת לקשישים להגיע לקלפיות – מחר עירייה אומרת:

רועי פולקמן: אני רוצה לעשות הסעות כדי שקשישים בבני ברק יגיעו – אם זה יהיה על סכומים קטנים- - -

יעל גרמן: - - -

יואב קיש: אבל זה לא הזמן, רועי.

יואב קיש: דנו בזה.

יואב קיש: אני מבין את מה שאתה אומר, אבל לא נחליט על זה לא אתה ולא אני כרגע.

יואב קיש: זה יוחלט בראשי קואליציה.

יואב קיש: זהו.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: לגבי ההערה של מבקר המדינה לסעיף 2, אני רוצה להגדיר שבעצם סעיף 2 נועד לקבע מה זה גוף פעיל בבחירות.

יואב קיש: פעילות מסוימת.

יואב קיש: אני חושב שלפחות – הוא מגדיר מה זה גוף פעיל בבחירות.

יואב קיש: מי שעושה פעילות בחירות כזו – אני כאדם מהישוב שקורא את הסעיף, אני יכול להבין, למשל, אם גוף מסוים לא הסיע אנשים לבחירות, אז הוא לא נופל לסעיף 2.

יואב קיש: לעומת זאת, אם הוא הסיע אנשים לבחירות – את זה צריך לבחון טיפה יותר לעומק.

יואב קיש: במקום הזה אני מבין שיכול להיות שתיאלצו לעשות בדיקה אם גוף מסוים שהסיע אנשים לבחירות, נופל למגבלות של סעיף 2.

יואב קיש: זה לא אולי לא דיכוטומי אחד לאחד; בעניין הזה יכול להיות שנצטרך הבהרות, ואמרנו כבר שנדון בסעיף 2 בין קריאה ראשונה לשנייה, אבל בהחלט הוא בא להעביר מסר שאם מישהו מסיע אנשים לבחירות, קודם כל זה פעילות שאנחנו רואים בה אלמנט מסוים- - -

<איל זנדברג: אדוני, זה חוק שאוסר פעילות אזרחית חופש הביטוי בלבה שלו.

<איל זנדברג: לא יכול להיות שהחוק שלו קובע מותר ואסור.

יואב קיש: הסעת אנשים להצביע בקלפי זה לא הלבה של הפעילות הפוליטית חברתית.

<איל זנדברג: לדעתי זה כן, אבל אפשר להגיע לתוצאה שאתה רוצה – זה הדיון הפוליטי כאן, אבל אי-אפשר לתת תשובה למבקר המדינה, לטעמי, שאומרת: זה חוק עם מסר ולא לדאוג.

יואב קיש: לא אמרתי את זה.

יואב קיש: אם אתה מבין את זה כך, אז אסביר שוב את דבריי.

יואב קיש: אנחנו מגדירים מה זה פעילות בחירות של גוף פעיל בבחירות.

יואב קיש: לזה הסכמנו.

יואב קיש: בסעיף הקטן הזה אני אומר קודם כל – אמרת שזה לא אומר כלום, אבל אם אנחנו לא מתייחסים, כל מי שמסיע בוחרים ספציפיים לקלפי – לגיטימי.

יואב קיש: לא לגיטימי בחוק הזה.

יואב קיש: זו כבר אמירה ברורה מאוד.

יואל חסון: זה לגיטימי.

יואב קיש: נכון, וזה כתוב.

יואב קיש: אין שום בעיה.

יואב קיש: אם זה בשל עמדות פוליטיות- - -

יואל חסון: איך תבדוק את זה?

<איל זנדברג: נניח שיש מפלגה של קשישים שמתמודדת בבחירות, ומסיעים את כל האנשים המבוגרים באזור מסוים; לאו דווקא ברור שהם יצביעו למפלגה.

<איל זנדברג: כנראה, לפי התוצאות, לא כולם מצביעים.

<איל זנדברג: עכשיו יצטרכו לבדוק האם כיוון שהסעתי אנשים מבוגרים, סביר להניח שהם יצביעו למפלגה מסוימת?

<איל זנדברג: או יש מפלגת נשים.

יואב קיש: אתה צודק.

<איל זנדברג: יש חוסר בהירות בגורם שאמור לאכוף את זה.

<איל זנדברג: צריך להתייחס לזה.

<איל זנדברג: להגיע להסדר שאפשר ליישם אותו.

יואל חסון: בעיקרון אי-אפשר.

יעל גרמן: ואני עדיין לא קיבלתי תשובה, מה יעשה מבקר המדינה מתחת לכל אלה שיתרמו מתחת ל-200 או 300 או מיליון?

יואב קיש: אם זה לא יגיע לרף, לא יעשה כלום.

יעל גרמן: ומה עם השקיפות?

<יצחק בקר: אם תהיה תרומה גם מתחת למיליון שקל – גם 50,000 שקל, גם 10,000 שקל, כרגיל- - -

יואב קיש: היא מדברת עם פעילות.

<יצחק בקר: לטובת מפלגה מסוימת- - -

יואב קיש: לא לטובת מפלגה; פעילות כמו שמישהו עשה מאגר מידע, זה הכול.

יואב קיש: לסיכום הדיון סביב סעיף 2- - -

יעל גרמן: זו תרומה למעשה.

<יצחק בקר: אז זה ייכלל.

יואב קיש: לגבי סעיף 2, הנושא ייבחן בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה.

יואל חסון: אי-אפשר להביא חוק לא שלם להצבעה במליאה.

יואב קיש: אפשר.

יואב קיש: נבהיר את כל הנושאים.

יואב קיש: זה קורה בהרבה מאוד מקרים.

יואל חסון: אי-אפשר, כי אחר כך אתה משנה אותו.

יואל חסון: אולי זה משנה את אופי החוק לחלוטין?

יואב קיש: יואל, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

יואב קיש: בבקשה.

<ארבל אסטרחן: פסקאות 3 ו-4 מדברות על עניינים של חופש ביטוי.

<ארבל אסטרחן: 3 מדבר על פנייה ישירה במהלך תקופת הבחירות לבוחרים בעלי עמדות פוליטיות מסוימות, שמטרתה להשפיע עליהם להצביע בעד רשימת מועמדים מסוימת או להימנע מלהצביע בעד רשימת מועמדים מסוימת; בנוסח של הטרומית דיברו באופן מפורש על פנייה במסרונים, במיילים וכו'.

<ארבל אסטרחן: הפירוט הזה לא מתאים לחוק, אבל זו הכוונה של פנייה ישירה.

<ארבל אסטרחן: הפסקה הרביעית מדברת- - -

יואל חסון: שנייה, לגבי 3, אם , למשל, הוציאו מסרון לכל תושבי מדינת ישראל, ושלחו להם מסרון אידיאולוגי כזה או אחר.

יואל חסון: לא משום מפלגה.

יואל חסון: זה נחשב?

<ארבל אסטרחן: לטעמי זה לא נכנס פעמיים – כי זה גם לא לבוחרים בעלי עמדות מסוימות, וגם לא להצביע בעד או נגד מפלגה.

יואל חסון: בואו נעשה מהפך – זה בסדר?

<ארבל אסטרחן: אם זה נשלח לכל אזרחי המדינה – זה לא נכנס פה.

<ארבל אסטרחן: כתוב שזה רק לבוחרים בעלי דעות פוליטיות מסוימות.

יעל גרמן: אבל זה השינוי המהותי.

יעל גרמן: זה לא נכנס.

יעל גרמן: גם אם אני אומרת שאני בעד הקהילה הגאה, או אני בעד זכויות בעלי חיים, או אני בעד אוויר נקי - לא נכנס.

יעל גרמן: וזה ההגנה על החברות האזרחיות.

יואל חסון: אמשיך את מה שאת אומרת.

יואל חסון: אם ארגון שעושה את הפעולה הזאת, אבל הוא עושה אותה בהיקפים ענקיים – שולח כל יום מסרון, והוא מגיע לחצי מיליון שקל, זה בסדר?

<ארבל אסטרחן: למי נשלח?

יואל חסון: לכל אזרחי מדינת ישראל.

יואל חסון: אז זה לא נכנס.

יעל גרמן: מיליונים אתה יכול להוציא על אידיאולוגיה – אני בעד אוויר נקי.

יעל גרמן: תוציא 50 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': אבל אם יש מפלגה אחת שקוראים לה עלה ירוק, והיא בעד לגליזציה, ואני בעד לגליזציה.

בצלאל סמוטריץ': אני עכשיו אשקיע 10 מיליון שקל בלגליזציה, לא קשור לבחירות.

יואב קיש: אבל זו מפלגה.

בצלאל סמוטריץ': מאידיאולוגיה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא רוצה לגליזציה, אבל לו יצויר.

<ארבל אסטרחן: להצביע בעד או נגד רשימה מסוימת – לא בהכרח צריך לומר את השם שלה.

יואב קיש: בצלאל, הפרדנו את הדברים, ובסעיף הזה, כפי שאומרת חברת הכנסת גרמן, לקחנו לחומרה- - -

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לשאול, להבין את ההיגיון של החוק.

בצלאל סמוטריץ': דיברו קודם על הפער בין סעיף 2.

בצלאל סמוטריץ': שאלה: היה פעם ארגון שהביא 15.

בצלאל סמוטריץ': שמעת עליו?

בצלאל סמוטריץ': הוא לא קרא להצביע בעד או נגד רשימה מסוימת.

יואב קיש: לא נכון; הוא אמר: רק לא ביבי.

יואל חסון: לא נכון.

יואל חסון: בשום מקום לא אמר את זה.

בצלאל סמוטריץ': נדמה לי שהיועצת המשפטית לוועדה אמרה בשקט עכשיו שהארגון הזה על פניו לא נכנס לחוק.

בצלאל סמוטריץ': אם אני קורא להחליף את השלטון, ואומר: צריך להחליף את השלטון, וצריך להצביע- - -

יואב קיש: הוא לא נופל.

בצלאל סמוטריץ': אז אני לא מבין מה עשית פה.

בצלאל סמוטריץ': מה עשית – במקום לעשות את ההבחנה - אני כל הזמן - ורועי בעניין הזה חושב כמוני – אני חושב שהדבר הנכון הוא לייצר את ההבחנה בגובה הסכום בין מעורבות לגיטימית, שהיא מעורבות חברתית אזרחית ראויה למופת, ראויה לחיקוי, ראויה להערכה ולעידוד על-ידי המדינה – רוצים שגופים אזרחיים יהיו מעורבים גם בפוליטיקה, כי פוליטיקה זה בסוף ניהול החיים, לבין התערבות לא לגיטימית של גורם חיצוני, שלא אכפת לי אם הוא נכנס למפלגה מסוימת או לצד מסוים של המפה הפוליטית – זה אותו דבר מבחינתי.

בצלאל סמוטריץ': תגדיל בסכום.

בצלאל סמוטריץ': אל תעשה הגבלה, בין אם זה למפלגה או לצד מסוים.

בצלאל סמוטריץ': גם למפלגה וגם לצד מסוים, כאשר זה בהיקפים מוגזמים, זה לא לגיטימי.

בצלאל סמוטריץ': גם למפלגה וגם לצד מסוים, כשזה בהיקפים קטנים, זה חלק ממעורבות אזרחית ראויה במדינה דמוקרטית.

רועי פולקמן: - - -

יואב קיש: נכנסנו לדיון הזה- - -

בצלאל סמוטריץ': אתה שם את הכסף כמחסום.

בצלאל סמוטריץ': יבוא אדם פרטי- - -

יואב קיש: תשאל את האנשים שהיו פה בדיונים.

יואב קיש: אמרו פה: אני רוצה העם עם הגולן.

יואב קיש: אני רוצה: העם לא עם הגולן.

בצלאל סמוטריץ': זה לא פוליטי.

יואב קיש: יש מפלגות שהן בעד, ויש מפלגות שהן נגד.

יואב קיש: אתה אומר עכשיו: אני רוצה למנוע קמפיינים גדולים חוצי מפלגות.

יואב קיש: אני רוצה למנוע אותם.

יואב קיש: הזהרנו מזה.

בצלאל סמוטריץ': אני אדם הגון, ולא רוצה לתפור חוק שיתאים לעם עם הגולן ולא למשהו אחר.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה משהו שיעשה שכל הגיוני פוליטי במדינה דמוקרטית.

בצלאל סמוטריץ': להגביל בסכום בהקשר של בחירות עושה לי שכל.

בצלאל סמוטריץ': אגב, חלק מזה, שהגבלת לעמותה או חברה לתועלת הציבור – יכול לבוא אידלסון מצד אחד, ומצד שני, סורס, והם ישקיעו 20 מיליון דולר ישירות – הם הרי לא צריכים עמותות.

<ארבל אסטרחן: הם חייבים להירשם.

יואב קיש: חייבים להירשם.

יואב קיש: אתה לא יכול לעשות פעילות כזאת בלי להירשם.

יואב קיש: תקרא את החוק.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא לא תורם.

<ארבל אסטרחן: הוא תורם לעמותה.

יואב קיש: בצלאל, אני מסכים אתך, שיש פה בעייתיות בסעיף 3, שפתוחה מדי, אבל מה קרה - ישבנו פה בדיונים, ואחד הדברים הכי קשים, כולל מה שאמרה חברת הכנסת גרמן, היה שזה המקום שהיה מאוד קשה לצבוע אותו.

בצלאל סמוטריץ': למה בהסעות זה אחרת?

בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל?

בצלאל סמוטריץ': זה מה ששאלנו קודם.

בצלאל סמוטריץ': למה ב-3- - -

יואב קיש: אסביר לך.

יואב קיש: כי ב-3 יש הבדל בין פנייה ישירה, שהיא תוכנית על רעיון מסוים, שפה אתה אומר: יש גוף שרוצה לשכנע אנשים – וזה לא רק מפלגה אחת; זה יכול להיות גוש; להחליף את השלטון, כפי שאמרו.

יואב קיש: את זה אמרנו שלא נמנע.

יואב קיש: היתה החלטה פה בוועדה.

יואב קיש: יכול להיות שאחרי שהחוק ייכנס לתוקף, ובבחירות הבאות יבואו פה אנשים אחרים, ונגיד: הגיע הזמן למנוע את זה – יכול להיות.

יואב קיש: אבל כצעד ראשון למנוע את המהלכים האלה, לקחנו החלטה ואמרנו שקמפיינים ציבוריים כאלה, גם אם הם יקרים, לא נמנע אותם אלא אם זה מובהק בעד או נגד מפלגה מסוימת.

יואב קיש: וזו היתה החלטה ששחררה לדעתי הרבה מאוד לחץ ברמה של הנושא של הפגיעה בחופש הדמוקרטיה.

יואב קיש: אתה יכול להתווכח על זה, וזה לגיטימי.

יואב קיש: אני חשבתי כמוך, והחלטתי לשנות את זה.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא מסכים שזה קשור לסכום?

בצלאל סמוטריץ': תעלה את הסכום.

יואב קיש: לא אתה ולא אני נחליט עכשיו על הסכום.

יואב קיש: עזוב את זה עכשיו.

יואל חסון: אני רוצה להתייחס למה שאמרת.

יואב קיש: אתן לך.

יואב קיש: לא עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': - - -

יואב קיש: בצלאל, הסעיף הזה צומצם מאוד באמת כדי לשמר- - -

בצלאל סמוטריץ': למה הסעות לא?

יואב קיש: אומר לך.

יואב קיש: כי אם אני מסתכל בסוף, איך אני מחבר את הקשר של מה שנקרא פעילות מפלגתית ופעילות פוליטית, הרבה יותר קל לעשות את זה עם הסעות.

יואב קיש: בבקשה, יואל, אבל בבקשה בקצרה.

יואל חסון: אתה אמרת דבר שבעיניי יכול לפתור את כל הבעיה, כי אתה אמרת שהוועדה כאילו ויתרה על העניין הזה של גופים שירצו במהפך או ההפך ממהפך.

יואל חסון: בדברים היותר אמורפיים כלליים, והלכת למקום של לתפוס את אלה שמלכתחילה לא ילכו למקומות האלה של פרטני למען אדם או למען מפלגה.

יואל חסון: אז אני אומר – בוא נלך לאמצע.

יואל חסון: אני אומר, גם אלה שקוראים מהפך וגם אלה שקוראים ההפך ממהפך – בוא נבקש מהם שקיפות.

יואל חסון: כי אני מאמין שגם אם מישהו עכשיו משקיע 10 מיליון על רצון במהפך או שינוי, אני רוצה שיהיה שקוף: אני רוצה לדעת מי תרם, אני רוצה לדעת מי אמר, אני רוצה לדעת מי עומד מאחורי זה, ושיעשו הכול כרוח הדמוקרטיה.

יואל חסון: מה אתה עושה עכשיו – אף אחד לא ייכנס פה לרוח החוק.

יואל חסון: כולם יימנעו מכניסה לרוח החוק.

יואל חסון: הם ילכו למקום השני, ושם פריצות מוחלטת – אין שקיפות, אין הגבלה.

יואל חסון: מבקר המדינה לא יכול לעשות עם זה דבר.

יואל חסון: אתה יכול לקחת אותנו, קואליציה ואופוזיציה, למהלך גדול של שקיפות.

יואל חסון: בוא נלך עליו.

יואב קיש: הייתי מוכן ללכת למהלך של שקיפות בלבד, לפני הבחירות האחרונות.

יואב קיש: לצערי אנחנו היום במציאות שאני יודע מה הולך להיות, אם אנחנו נישאר רק במוד של שקיפות.

יואב קיש: לכן שקיפות בלבד היא בעייתית.

יואב קיש: אני מסכים אתך שאם אתה רוצה להוסיף שקיפות גם לגופים שקוראים למהלכים רחבים יותר – זה משהו שאפשר לשקול להוסיף לחוק.

יואב קיש: זה לא מופיע.

יואל חסון: מהות החוק.

יואב קיש: מהות – לא, כי אני אומר לך, ובעניין הזה דעותינו חלוקות – כבר איחרנו את הרכבת של שקיפות בלבד.

יואב קיש: חייבים להיות יותר מעשיים כי ראינו שזה נוצר.

יואל חסון: - - -

יואב קיש: אז אני שמח, אז השגנו את מטרתו.

יואב קיש: אגב, אנחנו במציאות פוליטית בבחירות שמשתנות כל הזמן, לכן יכול להיות מצב, שנראה מה יהיה בבחירות הבאות, ונגלה- - -

יואל חסון: זה ניסוי חברתי?

יואל חסון: אי-אפשר לעשות את זה.

יואל חסון: זה מדינה, זה חוק.

יואב קיש: אנחנו עושים הכי טוב שאנחנו יכולים, בתקווה שלא נצטרך לשנות.

איילת נחמיאס ורבין: אם נסתמך על חוק התאגיד, אתם אוהבים לשנות את זה כל חצי שנה.

יואב קיש: נעבור לסעיף 4, בבקשה.

יואל חסון: תראה את כל שומרי הסף מזועזעים מהחוק הזה.

יעל גרמן: שנייה, יואל, אם תהיה שקיפות מהשקל הראשון – שקיפות; לא מגבלה על סכום התרומה, רק שקיפות.

יואל חסון: אני בעד.

יואב קיש: ולא עושים כלום?

יואב קיש: אין שום מגבלות?

יואב קיש: אז מה עשית בזה?

יואב קיש: כלום.

יעל גרמן: יש שקיפות מהשקל הראשון.

יעל גרמן: שכולנו נדע- - -

יואב קיש: אבל הוא לא רוצה אף מגבלה חוץ מזה.

יואב קיש: מה עשית בזה?

יואב קיש: בבקשה, סעיף 4.

יעל גרמן: אני בעד השקיפות.

איילת נחמיאס ורבין: גם אנחנו.

יואל חסון: גם אני.

איילת נחמיאס ורבין: הממשלה הזאת – בא יושב-ראש קק"ל, רוצה- - - מבקר מדינה, והממשלה באה, ואומרת לא.

איילת נחמיאס ורבין: במה שנוח להם - שקיפות.

איילת נחמיאס ורבין: באמת יואב, זה ממש ככה.

יואב קיש: מקריאים את החוק.

יואב קיש: בסוף תקבלו זמן להערות.

יואב קיש: בבקשה.

יעל גרמן: אבל פספסנו דבר אחד – את מהות החוק ומטרתו.

יעל גרמן: יושב לידי יושב-ראש סיעת כולנו, ואומר לי שמטרת החוק היא לא שקיפות.

רועי פולקמן: ברור.

רועי פולקמן: המטרה היא להגביל פעילות.

יעל גרמן: מה זה ברור?

יעל גרמן: אני שמעתי את היושב-ראש אומר שמטרת החוק זה שקיפות.

רועי פולקמן: היא אומרת, כשהיא רוצה להוריד סכום – היא אומרת שקבוצת אזרחים שתרצה מחר לשים מודעה בעיתון - אסור.

יואב קיש: רועי, נורא מוזר.

יואב קיש: זה כאילו את הדיונים האלה עשינו כבר שלוש פעמים.

יואב קיש: כולם בעד שקיפות.

איילת נחמיאס ורבין: לא, לא, כי אם הייתם נענים ליוזמתו של יושב-ראש קק"ל, וממנים מבקר מדינה כפי שהוא מבקש מכם, הייתי מאמינה שאתם רוצים שקיפות.

איילת נחמיאס ורבין: כל זמן שהאינטרסים שלכם עקומים- - -

יואל חסון: אתם מנעתם עכשיו ממבקר המדינה- - -

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: חד-צדדי ללא תיאום עם משרדי הממשלה - כך זה נראה.

איילת נחמיאס ורבין: מבקר מדינה בקק"ל זה לא צריך לעשות חד-צדדי?

איילת נחמיאס ורבין: מה זאת אומרת?

איילת נחמיאס ורבין: קק"ל, עם כל הכבוד, זה גוף שיש לו יושב-ראש.

איילת נחמיאס ורבין: הוא רוצה להביא מבקר מדינה.

איילת נחמיאס ורבין: אתם רוצים שקיפות רק בדרך שלכם.

יואל חסון: בואו ניכנס לשיח בין קואליציה לאופוזיציה.

יואב קיש: לא ניכנס לשום שיח.

יואב קיש: אנחנו בשלב הקראת החוק.

יואב קיש: סעיף 4, בבקשה.

יואל חסון: מקריאים מה?

יואל חסון: המהלך לא ברור.

<ארבל אסטרחן: סעיף 4 מדבר על פרסום שיטתי במהלך תקופת הבחירות, שתקופת הבחירות זה התקופה שמהיום הקובע עד יום הבחירות – כשלושה חודשים לפני הבחירות – זה מופיע גם ב-3 - שמטרתו להשפיע על בוחרים להצביע בעד רשימת מועמדים מסוימת או להימנע מלהצביע בעד רשימת מועמדים מסוימת, וכאן יש החרגה - ולמעט פרסום כאמור- - -

יואב קיש: זו הערה של יואל, שאמר: תחזרו לנוסח הישן.

<ארבל אסטרחן: בכלי תקשורת שהוקם לפחות שלושה חודשים לפני תקופת הבחירות – כלומר כחצי שנה לפני הבחירות - אם לא שולמה לכלי התקשורת תמורה עבורו.

יואל חסון: זה אומר שישראל היום זה בסדר, אבל אם יקום עיתון ארבעה חודשים – בסדר.

יואב קיש: ואם יקום עיתון רק לטובת הבחירות – הארץ גם בסדר וגם ידיעות אחרונות בסדר.

יואב קיש: הכול בסדר.

יואל חסון: לא אני ביקשתי את זה.

יואל חסון: הוא מרצה אותי בזה ששלושה חודשים מראש.

יואל חסון: זה לא טוב בכלל.

איילת נחמיאס ורבין: - - -

יואב קיש: בבקשה, איל.

<איל זנדברג: הסיפא פה מעוררת תמיהה מבחינת מה היא עושה – ושוב, אני שואל יותר על הישימות ועל הבהירות של הדבר.

<איל זנדברג: לכאורה, אם מחריגים, זה מאפשר יותר את חופש הביטוי.

<איל זנדברג: זה אמור פחות להטריד אותי, אבל זה מטריד אותי, כי אני לא מבין מה זה אומר.

<איל זנדברג: אם אפשר לחדד את השאלות – ראשית, מה זה פרסום בכלי תקשורת?

<איל זנדברג: ויש להבחין, ואנחנו יודעים את זה גם מעולם הביקורת בתוך תחום מימון מפלגות, יש פרסום שהוא מודעה, יש כתבה עיתונאית ויש עמדה שמתפרסמת בעיתון.

<איל זנדברג: יכול להיות כל מיני דברים.

<איל זנדברג: מה זה כלי תקשורת זו שאלה נוספת שעולה, והשאלה של שלושת החודשים – האם זה יוביל אותנו, כמו שיש מפלגות מדף, יהיו גם כלי תקשורת מדף?

<איל זנדברג: אחזיק משהו שנחשב – לא יודע מה ההגדרה של כלי תקשורת - מספיק זמן מראש כדי שאוכל לשמש כפלטפורמה, האם זה מוביל למקום שבו הכללים הם ברורים ולכן גם שוויוניים?

<איל זנדברג: כי מטרת החוק, להבטיח שוויון ולא ליצור חוסר שוויון.

יואב קיש: אסביר.

יואב קיש: הכוונה היא כמובן לפרסום בכסף של קניית מודעות - בין אם זה בטלוויזיה, ברדיו, בעיתונות, בכל אמצעי - גם באינטרנט.

<איל זנדברג: רק על מודעות.

יואב קיש: רק על מודעות.

יואב קיש: מודעות בתשלום.

יואב קיש: זו הכוונה.

יואב קיש: הנושא של שלושה חודשים זה כדי למנוע תופעה.

יואב קיש: אם זה לא ימנע- - -

יואל חסון: ישראל היום מעולם לא עשה קמפיין בפרסום על נתניהו.

יואב קיש: וגם הארץ וגם ידיעות אחרונות מעולם לא קיבלו כסף כדי לומר את דעתם.

קריאות: - - -

יואל חסון: אתה מכשיר פה את ישראל היום.

יואל חסון: אתה נותן להם סטמפה לעשות תעמולה ברשות.

יואב קיש: מה לעשות שישראל היום הוא עיתון חוקי לגמרי במדינת ישראל?

יואב קיש: אני יודע שיש לכם בעיה עם זה.

יואל חסון: הוא אישי.

יואב קיש: ניסיתם לסגור אותו בבחירות הקודמות, בקדנציה הקודמת.

יואב קיש: ראינו את זה.

יואב קיש: בבקשה.

יואל חסון: לא עיתון למען הליכוד; למען ביבי.

<איל זנדברג: לאור ההבהרה – אדוני אמר שהכוונה היא למודעה בתשלום אלא שהסיפא אומרת שאם לא שולמה לכלי התקשורת תמורה עבורו, אז אם לא שולמה תמורה עבורו, זה מכוון אותי, ולכן שאלתי לכיוון של כתבות מטעם העיתון.

יואב קיש: אם עיתון כותב כתבה, זה לא נחשב.

יואל חסון: כתבה ביבי המלך, זה בסדר.

יואב קיש: אתה אומר שיש פה שלילה כפולה?

<איל זנדברג: למה הכוונה?

<איל זנדברג: הכוונה היא למנוע מודעות בתשלום.

יואב קיש: הכוונה, למנוע מודעות בתשלום.

<חנה רותם: אבל הנוסח הזה מתיר מודעות שלא שולם עבורן.

יואב קיש: אם כתב כותב כתבה, והוא כותב בעיתון, זה לגיטימי, נכון.

יואב קיש: אנחנו באים למנוע תמורה כספית שניתנת עבור פרסום.

יואב קיש: לכן אני לא יכול ולא רוצה למנוע מאמר דעה בעיתון.

<ארבל אסטרחן: גם לא פרסום שיטתי.

יואב קיש: יכול להיות שאותו כתב כל פעם נותן מאמר דעה.

יואב קיש: אני לא נכנס לזה.

יואב קיש: יכול להיות שזה גם לא בסדר.

יואב קיש: אל"ף – יש חוק תעמולת בחירות, ויכול להיות שהוא ייפול לתעמולת בחירות – זה לא קשור.

יואב קיש: אני מנסה למנוע את זה- - -

<חנה רותם: אולי כדאי לחדד את ההגדרה.

יואב קיש: אני מנסה למנוע את זה שבא מישהו עם כסף ואומר: שים לי בבקשה מודעה גדולה כל יום ראשון, כל יום שני.

יואב קיש: את זה אני מונע.

יואב קיש: אני לא רוצה לסגור עיתונים.

יואב קיש: אני יודע שהחלום שלכם הוא לסגור את ישראל היום.

יואב קיש: זה לא יקרה.

<ארבל אסטרחן: צריך גם לזכור שאם יש פרסום שיטתי בעד רשימה - כבר היום הוא אסור.

יואב קיש: אז נגד לא היה והוספנו.

רועי פולקמן: בעצם החידוש היחיד כאן, שזה אומר שאם מחר בבוקר הולכים לעיתון, מפרסמים באופן שיטתי מודעה כנגד או בעד מפלגה – לכאורה בעד זה כבר היום- - -

יואב קיש: בעד נמצא – זה ייקבע כחלק ממימון המפלגות של אותה מפלגה.

רועי פולקמן: נכון, אבל נגד – זה אומר שזה בתשלום, רק מודעה, בתשלום, בעיתון שקיים בלוחות הזמנים, זה יהיה אסור.

יואב קיש: בדיוק.

יעל גרמן: זה יהיה מותר במסגרת – למה אתם אומרים אסור?

יואב קיש: במסגרת ה-200,000 שקלים.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: מותר.

יואב קיש: לא אסור.

יואב קיש: בכפוף למגבלות גיוס הכספים והמגבלות.

<ארבל אסטרחן: אם זה בעד, יבוא מבקר המדינה למפלגה, ויגיד: קיבלתם תרומה אסורה.

יואב קיש: יש פה הערה שהכניסה בהמשך חברת הכנסת גרמן.

יואב קיש: בבקשה, תקריאי את זה.

<ארבל אסטרחן: זה ניסוח שלקחנו מנוסח של חברת הכנסת גרמן.

<ארבל אסטרחן: צריך לראות אם הוא מחודד, אבל הוא בא לומר שלעניין הסכום האמור בהגדרה, ה-200,000, יראו כאילו הפעילות בוצעה בידי גוף אחד אף אם בוצעה בידי כמה גופים, אם לדעת מבקר המדינה יש לראות גופים אלה כזרועות של גוף אחד בהתחשב בכל האפיונים הבאים או מקצתם: מטרותיהם של הגופים, פעולותיהם, זהות בעליהם, מנהליהם וחבריהם, ייעוד רווחיהם והמקורות לכיסוי הפסדיהם זה נוסח שלקוח מגוף הקשור לסיעה – משם לקוחים הביטויים האלה.

יואב קיש: יש לכם התייחסות?

יואב קיש: בבקשה.

<חנה רותם: כמובן, יש לנו פה בעיית יישום, כי אותם גופים לא נכללים בגדר החוק, לא מגיעים לרף, לא חייבים להתאגד, לא נוכל לדעת מה מטרותיהם, פעולותיהם, זהות בעליהם, מנהליהם וחבריהם.

יואב קיש: אמת.

יואב קיש: מדובר רק על אלה שהתאגדו, ואין ספק שמי שירצה להקים 10 כפול 200,000 שקל, ופה המשמעות, בצלאל, לסכום, כי אתה יכול לעשות עשרה כאלה עם מתחת מיליון שקל, והכנסת 10 מיליון שקל לפעילות.

בצלאל סמוטריץ': באמת.

בצלאל סמוטריץ': אל תגזימו.

רועי פולקמן: 100.

רועי פולקמן: את זה אתה מונע בסעיף הזה.

בצלאל סמוטריץ': אתה מתמודד עם זה גם בשאלות מיסוי.

בצלאל סמוטריץ': יש הגדרות מאוד רחבות של בעלי שליטה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עושים חוקים כאלה כל היום בוועדת כספים.

יואב קיש: אבל לא מדווחים.

יואב קיש: הם פטורים פה.

יואב קיש: בחוק הזה הם לא מדווחים.

יואב קיש: אפילו לא מתאגדים.

בצלאל סמוטריץ': עבריינים יש בכל מקום, ועם עבריינים יש דרך להתמודד.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה מגדיר בחוק שנניח, אתה מעלה את הסכום, ומגדיר שמקור הכסף הוא אותו מקור- - -

יואב קיש: זה מה שכתבנו פה.

יואב קיש: הם לא ייכנסו, לא יתאגדו, אתה לא תדע עליהם, והכול יהיה מתחת לשולחן.

בצלאל סמוטריץ': אין דבר כזה.

בצלאל סמוטריץ': אם הם לא קשורים באמת, הם לא קשורים באמת.

בצלאל סמוטריץ': אז זה בסדר גמור.

בצלאל סמוטריץ': אז מותר שיהיו 100 גורמים במדינת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': כנראה שאם הם לא קשורים, גם כל אחד יפעל בכיוון פוליטי אחר עם רציונל אחרת.

בצלאל סמוטריץ': זה לגיטימי.

בצלאל סמוטריץ': זו מעורבות אזרחית.

בצלאל סמוטריץ': אתה רוצה למנוע אנשים שמאורגנים ביניהם מתחת לשולחן – הם רק עשו את זה טכנית, הקימו חמש עמותות, ובכל עמותה שמו מיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': אין בעיה להתמודד עם זה.

יואב קיש: לא הקימו.

יואב קיש: הרגע אומר לך מבקר המדינה שיש להם בעיה.

יואב קיש: אתה יכול להגיד עד מחר שאין בעיה.

יואב קיש: אנחנו משאירים את הנוסח כמו שהוא, ואין ספק שמתחת לסכום המינימלי, כל פעילות שמתחת לרף היא מתחת לרדאר שלכם.

<יצחק בקר: השאלה, אם אין מקום לשקול לפחות להפוך את הגוף הזה, שאתם מבחינה מסוימת רוצים להגביל למפלגות שרשומות וכאלה שאנחנו יודעים את מי אנחנו מבקרים, ולומר: הקביעה, אם מדובר בגוף פעיל או לא, יהיה או על-פי רישום של הגוף עצמו – אומר:

<יצחק בקר: אני כן גוף פעיל, או על-ידי קביעה של בית המשפט.

<יצחק בקר: אז אנחנו ומבקר המדינה נוכל לדעת, את מי אנחנו מבקרים.

יואב קיש: לעשות רישום של גופים פעילים בבחירות?

<יצחק בקר: כן, ואם הם לא נרשמים או לא מתאגדים, אז הסמכות תהיה אצל בית המשפט, שתהיה לו הסמכות לקבוע.

יעל גרמן: מאיזה סכום?

<יצחק בקר: זה אתם קובעים.

<יצחק בקר: לא נצטרך כל פעם שמישהו מעביר מייל למבקר המדינה- - -

יואב קיש: לא מישהו.

יואב קיש: רק המפלגות.

יואל חסון: אני שואל כאן את משרד המשפטים – תעריך עתירה מסוג זה, כמה זמן ייקח לבית המשפט, בהנחה שגוף המימון מתווכח וטוען וכדומה, להכריע בסוגיה הזאת?

<איל זנדברג: זה לא רק שאלה לגיטימית.

<איל זנדברג: השאלה, אם חושבים שצריך לטפל בסיטואציה, אז צריך למצוא את הכלי שיאכוף את אותו כלל שהכנסת תקבע.

<איל זנדברג: זה לא בלתי-אפשרי.

<איל זנדברג: גם ערעורי בחירות ודברים מהסוג זהה, מתבררים מהר.

<איל זנדברג: האם תהיה הצפה ויהיה קושי?

<איל זנדברג: יכול להיות.

<איל זנדברג: אני לא חושב שזה מוכרע על הדבר הזה.

<איל זנדברג: מה שכן נכון, שצריך ליצור כללים שהם כמה שיותר ברורים, ודאיים ותופסים את מי שרוצים לתפוס, כי ככל שאנחנו מרחיבים ויוצרים עמימות, יהיו יותר כאלה, ואז אתה צודק, שלא ניתן יהיה לתת לזה מענה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני רוצה להוסיף לנושא שהעלה פה מבקר המדינה – גם על זה נכון בין קריאה ראשונה לשנייה – הנושא של האם אנחנו עושים מאגר של גופים פעילים בבחירות.

יואב קיש: הנושא הזה צריך להיבדק ונשקול את זה.

יעל גרמן: מעל הסכום או מתחת?

יואב קיש: לא, אני מתכוון לזה שיש להם מאגר.

יואב קיש: כמו שיש להם מפלגות, כמו שיש להם פריימריז, יהיה גם מאגר של גוף פעיל בבחירות, שאדם שמחליט שהוא רוצה- - -

יעל גרמן: מעל אותו סכום?

יואב קיש: ברור.

יעל גרמן: ועדיין אנחנו משאירים בוקה ומבולקה מתחת לזה.

יואב קיש: זה צריך להבין, ולכן השיקול של מה גובה הסכום.

יואב קיש: בבקשה, תיקון סעיף 8.

יעל גרמן: אני רוצה לחזור על הרעיון.

יעל גרמן: זה הרעיון של המכון הישראלי לדמוקרטיה.

יעל גרמן: הם אומרים, שכדי לא להכביד על הגופים האזרחיים – וזה באמת מכביד, להקים תאגיד, שיהיה רישום באיזשהו מקום, שלא מחייב לא התאגדות ולא רואה חשבון, לא אלא פשוט רישום.

יעל גרמן: אתה החלטת להקים גוף פעיל בבחירות – תירשם.

יעל גרמן: אתה לא חייב לדווח לאף אחד, אבל מבקר המדינה יוכל לבקר אותך.

יואב קיש: אומר לך מה הבעיה.

יואב קיש: דיברנו על נושא חובת ההתאגדות הרבה זמן, וההחלטה היתה, מדוע צריכים את הכלי הזה – כי ברגע שאתה לא נותן את חובת ההתאגדות – הנושא של רישום - נבחן אותו, זה נושא בנפרד, אבל אני מדבר על חובת ההתאגדות.

יואב קיש: אם אתה לא עושה חובת התאגדות, אתה יכול לעשות הכול בשקט מתחת לרדאר.

יואב קיש: אף אחד לא יידע.

יעל גרמן: לא תוכל כי אתה נרשם.

יואב קיש: לא נרשם.

יעל גרמן: אנחנו מדברים על שיטה אחרת – להירשם, אפילו אצל מבקר המדינה.

יואב קיש: אבל חייב להיות גוף מסוים.

יואב קיש: מה נרשם?

יואב קיש: אדם פרטי?

<יצחק בקר: לפי מה שיש לכם פה, זה יכול להיות גם אדם.

<יצחק בקר: האמת, עד כמה שהבנתי, גם בקנדה יש האפשרות הזו של הרישום, וגם אדם פרטי יכול לומר: כן, בבחירות האלה חשוב לי להיות פעיל.

יואב קיש: לא על רגל אחת נחליט.

יואב קיש: את הנושא הזה נבחן, ויכול להיות שאם נחליט שהפתרון של הרישום נותן מענה על חובת ההתאגדות, יכול להיות שנחליף זה בזה, אם נחליט שזה עושה שכל.

יעל גרמן: ואז אתה יכול אפילו מאפס או מ-50,000.

<איל זנדברג: מה זה מאפס?

<איל זנדברג: זה אומר שכל אדם שמחליט שהוא רוצה לעשות משהו, צריך לרוץ ולדווח למשרד מבקר המדינה?

יואב קיש: לא נחליט על זה כרגע.

יואב קיש: הנושא של הרישום והמשמעויות של מה שזה יכול לעזור דווקא מבחינת הפשטות ייבחן.

יואב קיש: נעשה על זה פגישה עם מבקר המדינה.

יואב קיש: בבקשה, תמשיכי.

<ארבל אסטרחן: סעיף 8 הוא הסעיף שחל היום על מפלגות וקובעי הגבלת ההכנסות שלהן, שאסור לקבל תרומה תאגיד, מחו"ל, מעל סכום מסוים וכו'.

<ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף פה הוראה שתחול גם על כל המפלגות וגם על גוף פעיל בבחירות - לא תקבל סיעה או מפלגה, במישרין או בעקיפין, תרומה בשטרי כסף או במעות.

יואב קיש: זה הגיע מאיפה?

<ארבל אסטרחן: רצינו להגביל את הגוף פעיל בבחירות, ואז אמרנו שבכלל לא חל על מפלגות, נכון להחיל- - -

יואב קיש: מה דעת מבקר המדינה בעניין?

<חנה רותם: מבקר המדינה תומך בדבר הזה.

יואב קיש: זה לא בא ממבקר המדינה?

<ארבל אסטרחן: זה עלה בשיחות שהיו בדרך.

<ארבל אסטרחן: לא זוכרת.

<חנה רותם: זה סעיף שגם קיים בחוק שנוגע לפריימריז.

<ארבל אסטרחן: הוא קיים למעט 200- - -

<חנה רותם: קבלת תרומות במזומן היא בעייתית.

יואב קיש: יש פה שינוי והסכמת מבקר המדינה, ואם אנחנו כבר מתקנים, נתקן גם את זה.

יואב קיש: בבקשה, תמשיכי.

<ארבל אסטרחן: סעיף 9א הוא סעיף העונשין בחוק.

<ארבל אסטרחן: כיום הוא קובע מאסר של שנה למי שעושה דברים מסוימים בקשר למפלגות, ומוצע להוסיף פה הוראות שגם עליהן יחול אותו עונש של מאסר שנה – אגב, על זה צריך לחשוב, אם צריך לחול אותו עונש של הגופים הללו שאינם מפלגות, לא מקבלים תקציב מדינה וכו'.

<ארבל אסטרחן: פסקה (4) מדברת היום, שמי שעושה אחת מאלה דינו מאסר שנה – מי שמקבל ביודעין בשם סיעה או בשם רשימת מועמדים תרומה בניגוד לחוק זה.

<ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף כאן גם גוף פעיל בבחירות, כלומר גוף פעיל בבחירות שיקבל תרומה בניגוד להוראות החוק, גם זה יהווה עבירה פלילית שדינה מאסר שנה.

<ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף שתי הוראות פליליות נוספות – אחת, על מי שביצע פעילות בחירות מבלי שנרשם כגוף פעיל בבחירות, ומי שמעביר למפלגה שלא בתמורה מלאה מאגר מידע שיצר גוף פעיל בבחירות.

<ארבל אסטרחן: התמורה המלאה זה גם משהו שצריך לראות איך הוא ייקבע.

<ארבל אסטרחן: אנחנו בסעיף 3 שמתקן את סעיף 9א שעניינו ההוראות הפליליות.

<ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) ב-9א אומר היום: מי שנתן הוראה להוציא הוצאה, או מי שאישר להוציא הוצאה, והוא רשאי לעשות כן מטעם סיעה או רשימת מועמדים ביודעו שההוצאה תביא לחריגה מהוראות הסעיף האמור.

<ארבל אסטרחן: זו טעות שקיימת היום כחוק – לא ברור מהו הסעיף האמור; לא נזכר שם של סעיף.

<ארבל אסטרחן: זה תיקון טכני.

<ארבל אסטרחן: זה סעיף שהיתוסף כהסתייגות.

<ארבל אסטרחן: כנראה, מכך זה נבע.

<ארבל אסטרחן: בכל מקרה, מוצע להעביר פה משהו – על גוף פעיל בבחירות בכלל אין הגבלה בהוצאות, אז זה לא נוגע ספציפית אליו; זה תיקון לסעיף שאנחנו נוגעים בו.

<יצחק בקר: מה העונשים?

<ארבל אסטרחן: מאסר שנה.

יואב קיש: קיים כיום גם במפלגות.

יואב קיש: רוצה להתייחס לזה, איל?

<איל זנדברג: כשאנחנו חושבים על העבירות הפליליות, אנחנו מדמיינים את מי שפועל ומי שעשוי לבצע את העבירות האלה, וכמה הוא אדם מתוחכם, מודע בתוך ארגון גדול ומשומן שמקבל ייעוץ, או כמה הוא קרוב יותר באותו ספקטרום שדיברתי בישיבה הראשונה, לחבורת אזרחים שרוצים לפעול בצורה התנדבותית אזרחית, שכל חבר כנסת רוצה לעודד אותם, אבל הם מתקרבים לסכומים האלה.

<איל זנדברג: אני לא בטוח שרמת המודעות והיכולת היא אותה רמה במפלגה שממנה אנחנו מצפים את הציפייה הגבוהה ביותר, שמקבלת מימון ציבורי, לבין חברים שהתארגנו והגיעו ל-200,000 שקלים שזה סכום לא גבוה.

<איל זנדברג: לכן אני חושב, שרמת הענישה פה היא צריכה להיות שונה, כלומר אם מישהו מקבל תרומה לא חוקית, אני יכול למצוא בדוחות מבקר המדינה – ממה שאני יודע, גם חברי כנסת פעילים במפלגות שהתבלבלו, ולא ידעו, וקיבלו תרומות.

<איל זנדברג: קל וחומר אנשים פשוטים מהרחוב.

<איל זנדברג: לכן החרגה פלילית פה- - -

יואב קיש: אני הייתי מחריג את הנושא של לפעול בלי להירשם, בטח מעל חריגה – אפשר להוסיף שם עוד סייג – 100% מהסכום האמור או משהו, כדי לוודא שיש פה עבירה מובהקת.

יואב קיש: אם מישהו פועל בלי להירשם בצורה מובהקת בסכומים גבוהים, זה המקום חד-משמעית לעבירה.

יואב קיש: מצד שני, מה שאתה אומר, אני מקבל.

יואב קיש: אם זה לקח תרומה – יכול להיות שפה אפשר להקל ולא חייבים להיכנס למקום הזה, אבל חשוב שמי שמתכנן לפעול ולא להירשם, ומנסה, בין אם זה בשיטת המצליח שלו של כפול כמה יחידות כאלה – אני את המקום הזה רוצה למנוע.

יואב קיש: שיהיה ברור שתהיה סנקציה ברורה שם.

יואב קיש: אין לי בעיה בשאר הדברים- - -

<איל זנדברג: אז צריך לעדן את הדברים, לצמצם את העבירות, אם בכלל צריך פה עבירה פלילית.

<ארבל אסטרחן: אז המפלגות זה שנה.

<איל זנדברג: שנה מאסר זה דבר חמור.

יואב קיש: לתפישתי המקום החמור פה זה רק אם מישהו, נגיד, בצורה מובהקת, וגם פה אפשר לומר, עובר על החוק הזה, נאמר, בפעילות שכפולה מהמותרת, לצורך העניין, כדי שגם יהיה למנוע ספק, וגם אם לא נרשם ופעל בצורה של להסתיר ולנסות לתחמן.

יואב קיש: בבקשה, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: אני קראתי דוח מבקר המדינה וראיתי איזה עבירות עשו הרבה מהמפלגות, ולא ראיתי שאפילו יום מאסר אחד.

יואב קיש: לעצמכם הייתם בסדר?

יואב קיש: אני לא זוכר.

אוסאמה סעדי: כן.

יואב קיש: הרשימה הערבית היתה טובה.

יואב קיש: טוב לדעת.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: היו קנסות.

אוסאמה סעדי: אז למה פה אנשים שכן רוצים לפעול ולתרום - ואני מדבר על אנשים שלא באים להתחכם וכל הדברים האלה- - -

יואב קיש: אני אתך בעניין הזה.

יואב קיש: אמרתי לך.

יואב קיש: תפריד.

יואב קיש: תתייחס למה שאמרתי.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על הנוסח הזה.

יואב קיש: אין לי בעיה לתקן את זה, ארבל.

יואב קיש: מה?

<איל זנדברג: צריך להציע פה מודל אחר, שישיג את מה ששמעתי פה מהיושב-ראש, למנוע את מי שמנסה להסתיר, וקראת לזה - לתחמן.

יואב קיש: שני דברים: למנוע את מי שמנסה להסתיר, מנסה לתחמן; ובי"ת, מי שעובר בצורה גסה על הדבר הזה, ברמת פעילות, למשל, כפולה, או אם הוא כבר לוקח תרומות אז בצורה חורגת.

יואב קיש: במקום 11, מותר, נגיד, אז אם הוא לקח 12, זה לא כמו שלקח 100,000 ממישהו.

<איל זנדברג: ולחפש חלופה לעבירה הפלילית גם.

<איל זנדברג: אנחנו מחפשים פה אמצעי שלא מחייב את הסנקציה הפלילי.

<ארבל אסטרחן: יש הרבה סנקציות מינהליות בהמשך, של מבקר המדינה.

<איל זנדברג: צריך לבדוק אם זה מתאים.

יואב קיש: יש דברים שהם בלבת החוק, שבהם לא הייתי מוותר על הסנקציה הפלילית, וזה על אותו אחד שמנסה להתחמק ועושה מניפולציה, ולא נרשם, ומנהל בכמה זרועות את הדבר הזה.

יואב קיש: זה אחד, שזה חייב להיות פלילי; והשני זה מי שדורס את החוק בצורה גסה, כפי שתיארתי, מבחינת הכספים.

<איל זנדברג: בהקשר הזה, פריט 6 - העברת מאגר מידע – גם נראה לי פעולה שבלאו הכי אסורה.

<איל זנדברג: הרי אם אני תורם, זו תרומה אסורה – היא כבר אסורה היום.

<איל זנדברג: למה אני צריך ללא תמורה מלאה, למה לייחד סעיף למאגר המידע דווקא שאני מעביר אותו?

<איל זנדברג: אם מאגר המידע הוא שווה ערך, היום אסור לתת אותו.

<איל זנדברג: למה צריך סעיף כל כך מיוחד לזה, מבחינת הרציונל?

<איל זנדברג: אני מבין שמאגר המידע חשוב לך, כי כללת את זה גם בהגדרה.

יואב קיש: זה אחד הכלים המשמעותיים שאנשים משתמשים בהם.

<איל זנדברג: אבל פה אתה מדבר על העברה למפלגה.

יואב קיש: אני מציע כך – לסעיף הזה ננסח מחדש, יחד עם משרד המשפטים, שהבנתם את מהות – אני מקבל את הערתו של אוסאמה.

יואב קיש: אנחנו מתמקדים באותם עבריינים משמעותיים בחוק.

<ארבל אסטרחן: אפשר גם להקל ולומר שזה לא מאסר שנה אלא חצי שנה – כלומר לעשות הבחנה.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: אז שבו ונסתכל על הסעיף הזה בנפרד.

<איל זנדברג: כמובן, ככל שהסכום יהיה גבוה יותר, כפי שאני מקווה שיהיה, גם כאן קל יותר להעמיד לדין, כי מי שמתנהל במיליון שקל, הציפייה ממנו שונה מאשר 100,000 שקל.

יואב קיש: אתה יכול להפסיק לדבר במיליון; תתחיל לדבר סביב ה-200,000.

יואב קיש: תיקון סעיף 10, בבקשה.

<ארבל אסטרחן: סעיף 10 – התיקונים פה הם קלים ואחד מהם הוא טכני.

<ארבל אסטרחן: תכף תראו שבסעיף גוף פעיל בבחירות יש הוראות שמחייבות להגיש דוח למבקר המדינה.

<ארבל אסטרחן: סעיף 10 היום מדבר על זה שוועדת הכספים של הכנסת יכולה בהסכמת מבקר המדינה, להאריך מודעים להגשת דוחות של המפלגות והגשת דוחות של המבקר.

<ארבל אסטרחן: מוצע באותו סעיף - המילה אם תימחק זה תיקון טכני – אם אנחנו כבר מתקנים את הסעיף – נכניס אותו.

יואב קיש: לתת את אותה סמכות גם לגוף פעיל.

יואב קיש: נראה לי הגיוני.

<ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו עוברים ללב, שזה הוספת סעיף חדש בחוק המימון – סעיף 10ג.

יואב קיש: תקראי בבקשה ללא הפסקה עד סוף הסעיף, ואז נתייחס.

<ארבל אסטרחן: הוא קצת ארוך.

<ארבל אסטרחן: לא יבצע אדם או חבר בני אדם פעילות בחירות, אלא בהתקיים כל אלה: (1) הוא נרשם כעמותה או כחברה לתועלת הציבור שמטרתה ביצוע פעילות בחירות שהוגדרה, או הגיש בקשה להירשם כאמור והשלים את כל הנדרש ממנו לשם הרישום; (2) הוא הקים אתר אינטרנט לפרסום מידע שעליו לפרסם על פי סעיף זה; (3) הוא מינה רואה חשבון לשם ביקורת החשבונות ועריכת דין וחשבון בדבר הכנסותיו והוצאותיו כגוף פעיל בבחירות ופרסם באתר האינטרנט שלו את שם רואה החשבון ואת כתב הסכמתו לשמש בתפקיד; (4) הוא פרסם באתר האינטרנט שלו את שמות נושאי המשרה בו; בסעיף זה, "נושא משרה" – כהגדרתו בסעיף 30(א) לחוק העמותות, התש"ם–1980, או בסעיף 1 לחוק החברות, התשנ"ט–1999, לפי העניין; (5) הוא הסמיך אדם או שני אנשים לפעול בשמו כגוף פעיל בבחירות בכל הנוגע לקשריו עם רשויות המדינה ופרסם באתר האינטרנט שלו את שמם, בצירוף כתב הסכמתם לשמש בתפקיד זה (בסעיף זה – הגורם המוסמך).

<ארבל אסטרחן: שיידעו עם מי באים בקשר, כשפונים לגוף הזה.

<ארבל אסטרחן: (ב) מועמד לכנסת או בעל תפקיד במוסדות מפלגה לא יכהן כנושא משרה של גוף פעיל בבחירות ולא ישמש כגורם המוסמך מטעם גוף פעיל בבחירות, ואם היה למועמד או בעל תפקיד כאמור – תפקע כהונתו כנושא משרה או כגורם מוסמך, לפי העניין.

<ארבל אסטרחן: עכשיו זה הגבלות על תרומות.

<ארבל אסטרחן: (ג) לא יקבל גוף פעיל בבחירות, במישרין או בעקיפין, בתקופה שבין בחירות לכנסת לבין הבחירות שאחריהן, כל תרומה בסכום או בסכומים העולים על 11,000 שקלים חדשים מאת אדם ובני ביתו הסמוכים על שולחנו.

<ארבל אסטרחן: לא יקבל גוף פעיל בבחירות, במישרין או בעקיפין, תרומה בניגוד להוראות שונות בסעיף 8, שזה ההגבלות שחלות היום על מפלגות – תרומה מחו"ל, תרומה מתאגיד, תרומה מקטין, תרומה במזומן.

<ארבל אסטרחן: קיבל גוף פעיל בבחירות תרומה בניגוד להוראות סעיף קטן זה או בסכום העולה על הסכום המרבי המותר על פיו – 11,000 שקל - יחזיר הגוף לתורם, מיד כשנודע לו על כך, את התרומה או את חלקה שהוא מעל למותר, ואם לא ניתן לעשות כן, יעביר את הסכום שעליו להחזיר לאוצר המדינה; פעל הגוף לפי הוראות פסקה זו, לא יראו את התרומה כתרומה שהתקבלה בניגוד להוראות חוק זה.

<ארבל אסטרחן: (ד) לא ימסור אדם למפלגה, במישרין או בעקיפין, מאגר מידע שיצר גוף פעיל בבחירות אלא עבור שוויו המלא ולא תקבל מפלגה מאגר מידע שיצר גוף פעיל בבחירות בלי ששילמה את שוויו המלא; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לפגוע בהוראות חוק הגנת הפרטיות – כל מה שהן קובעות לגבי מאגר מידע, כי מאגר מידע לפי החוק הזה, שכולל, כוונות בחירות, הוא גם מאגר מידע לפי חוק הגנת הפרטיות.

<ארבל אסטרחן: (ה) גוף פעיל בבחירות יפרסם באתר האינטרנט שלו או באתר אינטרנט שיקבע מבקר המדינה, ולפי הנחיות מבקר המדינה, כל תרומה שקיבל מתורם וכל תרומה שהחזיר לתורם או העביר לאוצר המדינה בתוך 14 ימים מיום שקיבל את התרומה או מיום שהחזירה או העבירה; ואולם, בתקופת הבחירות יפרסם גוף פעיל בבחירות מידע כאמור בתוך 7 ימים.

<ארבל אסטרחן: (ו) גוף פעיל בבחירות ינהל מערכת חשבונות לפי הנחיות מבקר המדינה וירשום את הכנסותיו והוצאותיו לפי אותן הנחיות.

<ארבל אסטרחן: (ז) רואה החשבון של גוף פעיל בבחירות רשאי לדרוש בכל עת מהגורם המוסמך שימציא לו ידיעות, מסמכים, הסברים וכל חומר אחר הדרושים לו לצורך מילוי תפקידיו לפי סעיף זה, והגורם המוסמך ימציא את הנדרש ללא דיחוי.

<ארבל אסטרחן: (2) רואה החשבון של גוף פעיל בבחירות ימשיך לכהן כל עוד לא מונה אחר במקומו; התפטר רואה החשבון או נבצר ממנו למלא את תפקידו, ימנה גוף פעיל בבחירות בתוך עשרה ימים מיום שנודע לו על כך, רואה חשבון אחר במקומו, ויפרסם באתר האינטרנט שלו את שם רואה החשבון ואת כתב הסכמתו לשמש בתפקיד.

<ארבל אסטרחן: (ח) הגורם המוסמך ימשיך לכהן כל עוד לא מונה אחר במקומו; התפטר הגורם המוסמך בהודעה לגוף פעיל בבחירות ולמבקר המדינה או נבצר ממנו למלא את תפקידו, והיה היחיד המשמש כגורם מוסמך – יכולים להיות שניים לפחות - ימנה גוף פעיל בבחירות בתוך שלושה ימים מיום שנודע לו על כך, גורם מוסמך אחר במקומו, ויפרסם באתר האינטרנט שלו את שמו ואת כתב הסכמתו לשמש בתפקיד; כל עוד לא מונה גורם מוסמך כאמור, ישמשו כל חברי ועד העמותה או כל הדירקטורים בחברה לתועלת הציבור, לפי העניין, כגורם המוסמך.

<ארבל אסטרחן: (ט) גוף פעיל בבחירות ימסור למבקר המדינה, בתוך התקופה האמורה בסעיף 10(א) – שזה המועד שבו מוסרים את דוחות מבקר המדינה, שזה 16 שבועות, היום, לאחר הבחירות - ו-(ו), דוח על מערכת החשבונות שניהל בתקופה שבה פעל כגוף כאמור ועד למועד מסירת הדוח; לדוח הנמסר לפי סעיף זה תצורף חוות דעת של רואה החשבון של הגוף הפעיל בבחירות בדבר תקינותם ושלמותם של החשבונות ובדבר ניהול מערכת חשבונות בהתאם להנחיות מבקר המדינה.

<ארבל אסטרחן: (י) גוף פעיל בבחירות ימסור למבקר המדינה, בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (ט), דוח בדבר מאגר מידע שיצר.

<ארבל אסטרחן: (יא) בתוך התקופה האמורה בסעיף 10(ב) – שזה 22 שבועות אחרי שהמבקר קיבל את הדוח - ו-(ו) – אפשרות ההארכה של ועדת הכספים - ימסור מבקר המדינה ליושב ראש הכנסת דוח על תוצאות ביקורת מערכת החשבונות של גוף פעיל בבחירות ויציין בו אם הגוף ניהל מערכת חשבונות לפי הנחיותיו, אם התרומות שקיבל היו בגבולות שנקבעו בסעיף זה אם הגיש הודעות דוחות כנדרש בסעיף זה.

<ארבל אסטרחן: (יב) מבקר המדינה רשאי לדרוש מגוף פעיל בבחירות ומכל אדם – שפה יש הרחבת משמעותית לגבי מה שקיים לגבי מפלגות - מידע ומסמכים הדרושים לו להכנת דין וחשבון ולבירור זיקה בין גוף פעיל בבחירות לבין גוף או אדם אחר, וכל גוף או אדם כאמור ימסרו מידע ומסמכים אלה ללא דיחוי.

יואל חסון: ואם הם לא עושים?

<ארבל אסטרחן: מגיעים לזה – יש למבקר המדינה סמכויות, (יד).

<ארבל אסטרחן: (יג) הודעות שיש למסור למבקר המדינה לפי סעיף זה יינתנו בדרך שיקבע המבקר ורשאי הוא, בכל עת, לקבוע שלהודעה יצורף תצהיר בהתאם לסעיף 15 לפקודת הראיות, המאמת את נכונות האמור בהן ואת שלמותן.

<ארבל אסטרחן: עכשיו מתחילים בסנקציות מינהליות – לא פליליות.

<ארבל אסטרחן: (יד) מצא מבקר המדינה כי גוף פעיל בבחירות עשה אחד מאלה, יעביר הגוף לאוצר המדינה, בתוך שלושים ימים מיום שהודיע לו על כך מבקר המדינה, סכום כמפורט להלן, ורשאי מבקר המדינה להפחית את הסכום אם סבר כי קיימים טעמים המצדיקים זאת.

יואב קיש: שנייה.

יואב קיש: פה בכוונה לא הכנסנו את הסכומים.

יואב קיש: אנחנו רוצים לשמוע גם מה דעת מבקר המדינה על עבירות כאלה ואיך הוא תופש, ולקבל את הייעוץ שלכם לגבי אותו קנס או תשלום כנגד, ואז אפשר יהיה לקבוע את זה.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להעיר הערה.

יואב קיש: אמרתי את זה לא כדי להפריע לדיון אלא כדי לומר מדוע הסכומים לא נקבעו.

איילת נחמיאס ורבין: מותר לי להעיר הערה.

יואב קיש: נסיים את הקראת הסעיף.

יואב קיש: אתן לך את זכות הדיבור ראשונה, כי לא היית פה קודם.

<ארבל אסטרחן: מי שקיבל תרומה בניגוד להוראות סעיף קטן (ג) או לא פרסם תרומה שקיבל במועד שנקבע בסעיף קטן (ה) – סכום ששוויו פי שניים מסכום התרומה.

<ארבל אסטרחן: זה משהו שעוד לא נדון פה.

<ארבל אסטרחן: זו הצעה.

אוסאמה סעדי: זה ברור.

אוסאמה סעדי: פי שניים.

<ארבל אסטרחן: פה זה ברור, אבל יש מקומות שנשארו שלוש נקודות.

<ארבל אסטרחן: יש לזכור שזה בנוסף לעבירה פלילית.

איילת נחמיאס ורבין: זה פשוט כל כך חמור.

איילת נחמיאס ורבין: לא מתקבל על הדעת.

איילת נחמיאס ורבין: אתם עושים ממש טעות בעניין.

יעל גרמן: חוק מימון בחירות.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא דומה, יעל, עם כל הכבוד.

יואב קיש: נסיים את ההקראה ואז ננהל את הדיון.

<ארבל אסטרחן: (2) מי שלא מסר למבקר המדינה דוח על מערכת החשבונות שניהל מה יהיה הסכום שיוטל עליו, אחר כך – מי שאיחר במועד מסירת דוח למבקר המדינה כאמור בסעיף קטן (ט) או לא מילא אחר ההוראות הנוגעות לניהול מערכת החשבונות מה יהיה הקנס שיוטל עליו, לא מסר למבקר המדינה דוח בדבר מאגרי מידע שיצר או אחר במסירת הדוח, ומי שלא מינה רואה חשבון או לא מינה גורם מוסמך.

יעל גרמן: ולא קבעתם עדיין איזה סכום.

יואב קיש: תכף ניכנס לזה.

יואב קיש: בבקשה,תמשיכי.

<ארבל אסטרחן: מצא מבקר המדינה כי גורם מוסמך עשה אחד מאלה, יעביר הגורם המוסמך לאוצר המדינה, בתוך שלושים ימים מיום שהודיע לו על כך מבקר המדינה, סכום כמפורט להלן – ועכשיו זה על הגורם המוסמך.

<ארבל אסטרחן: סעיף קטן (יד) דיבר על גוף פעיל בבחירות.

<ארבל אסטרחן: עכשיו זה הוראות ספציפיות על הגורם המוסמך, אם הוא עשה את זה: אם הוא לא מסר לרואה החשבון מידע, כי יש הוראה בסעיף קטן (ז), שרואה החשבון רשאי לדרוש מהגורם המוסמך כל מידע והסברים שבידיו, או לא מסר למבקר המדינה מידע שנדרש ממנו – גם כן, מה הקנס שיוטל עליו.

<ארבל אסטרחן: סעיף קטן (טז) בא להבהיר שסכום שיש להעביר לאוצר המדינה, יעבירו לרשם העמותות, עד המועד; ואם לא הועבר התשלום, רשם העמותות ישלח דרישת תשלום ובה יציין את הסכום לתשלום ויודיע כי יש לשלמו בתוך 30 ימים.

<ארבל אסטרחן: זה הוראות דומות לאלה שקיימות בפריימריז.

<ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף של הסמכות של בית המשפט לתת צו מניעה.

<ארבל אסטרחן: גם זה עבר גלגול - בהתחלה דובר שיהיו כאן הוראות נזיקיות; הוחלט שזה לא מתאים ושמתאים שגורם ייתן צו מניעה שיוכל לעצור הפרה באופן מיידי.

<ארבל אסטרחן: גם כאן דובר האם זה צריך להיות בית משפט, מבקר המדינה או יו"ר ועדת הבחירות.

<ארבל אסטרחן: כרגע הנוסח מדבר על בית המשפט.

<ארבל אסטרחן: הוא אומר: כל מפלגה רשאית לפנות לבית המשפט המחוזי בתובענה שלפיה אדם הפר הוראה מהוראות סעיף זה או את הנחיות מבקר המדינה; בית המשפט יהיה רשאי, בצו, לתת הוראות לגוף פעיל בבחירות או לכל אדם לשם מניעת המשך ההפרה; צו לפי סעיף קטן זה יינתן לאחר שניתנה למי שנגדו התבקש הצו הזדמנות להשמיע את טענותיו בפני בית המשפט; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכויות מבקר המדינה ויושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לפי כל דין.

<ארבל אסטרחן: עכשיו יש הוראה טכנית של הצמדת כל הסכומים למדד.

<ארבל אסטרחן: סעיף קטן (יט): אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מאיסור לפי כל דין או מחובה החלה על סיעה או מפלגה, כלומר הוא לא בא להתיר פתאום למפלגות לקבל תרומות אסורות או לתת תרומות אסורות, ואין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בסמכות מבקר המדינה לפי כל דין, לרבות הסמכות לקבוע כי גוף הוא גוף קשור לסיעה אף אם הוא גוף פעיל בבחירות, והסמכות לקבוע כי יש בפעילות של גוף פעיל בבחירות משום תרומה אסורה לסיעה.

<ארבל אסטרחן: הסעיף האחרון, סעיף 6, מדבר על איך יגבו את הקנסות שפירטנו פה – אם אדם לא שילם, זה ייעשה על-ידי המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, כפי שנעשה לגבי קנסות בפריימריז.

יואב קיש: זה בעצם סוף הקראת החוק.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: ראשית, זמננו קצר – בערך עוד כעשר דקות נסיים את הדיון.

יואב קיש: ניתן לחברת הכנסת איילת לדבר.

יואב קיש: לחברים שבאו מנציגי הציבור – אם נספיק, בעשר הדקות האלה גם יהיה לכם זכות דיבור.

יואב קיש: אם לא, נקבע דיון נוסף, ואז כמובן תבואו לידי ביטוי.

אוסאמה סעדי: אז אולי אפשר לתת להם?

יואב קיש: אם איילת תסכים.

יואב קיש: גם היא רצתה לדבר.

יואב קיש: לגבי מבקר המדינה, אני מבקש לדיון הבא, שתיתנו לנו המלצות לכל הקנסות, מה לדעתכם ראוי שייקבע בחוק בעניין הזה.

יואב קיש: כמובן, זה יישקל.

יואב קיש: אני גם רוצה להסביר שוב את המהות שהתחלנו לדבר פה - עלו סכומים – מיליון, 100,000, 200,000.

איילת נחמיאס ורבין: 50 מיליון - נתפשר.

יואב קיש: בסוף הוועדה הזאת תחליט.

יואב קיש: נשמע מה ראשי הקואליציה חושבים בנושא, כי כמובן, זה נושא שקשור גם לעניין פוליטי.

יואב קיש: נתכנס פה בוועדה ונחליט.

יואב קיש: יש פה גישות שונות.

יואב קיש: שמענו מצד אחד את הגישה של חברת הכנסת גרמן; מצד שני, את הגישה של בצלאל סמוטריץ'.

יואב קיש: זה לא קואליציה אופוזיציה.

יואב קיש: נשב ונחליט.

יואב קיש: בכל מקרה, לגבי דברים נוספים שצריך להשלים – אומר בסיכום.

יואב קיש: איילת, בקצרה, ואז ניתן להם.

יואב קיש: ב-13:10 נסיים.

יואב קיש: ב-13:15 ועדת כנסת.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להיות קצרה ועניינית.

איילת נחמיאס ורבין: דיברנו על החוק המיותר הזה, עוד חוק מיותר בספר החוקים.

איילת נחמיאס ורבין: כבר דיברנו עליו הרבה, אבל יש לי הרגשה, שדבר אחד החמצנו בתוך התהליך הזה, חבר הכנסת קיש, ואתה כל הזמן אומרת שאנחנו בסך הכול מחפשים שקיפות, ואני אומרת – אנחנו בסך הכול מחפשים את האנשים, למרות שהתברר אלף פעם, ואמרנו את זה אלף פעם, שהתברר שבין המפלגה שלי לבין V15 לעבר ואולי ארגונים אחרים לעתיד, לא היה שום קשר משפטי, אבל אני רוצה לומר משהו ברמה העקרונית – אמרה חברת הכנסת גרמן – בלי משים או עם משים – נשווה את זה לחוק מימון מפלגות או לחוק מימון בחירות.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לומר: זה לא דומה.

איילת נחמיאס ורבין: לשים אנשים אזרחיים, תורמים אנשים שרוצים להשפיע, מימין ומשמאל.

איילת נחמיאס ורבין: בניגוד אליכם, אני לא מחזיקה במקל משני קצותיו.

איילת נחמיאס ורבין: אני באמת מתכוונת לזה.

איילת נחמיאס ורבין: לשים אותם באותו סל כמו מפלגה, כמו אנשים ששמו עצמם לבחירה, ומתוך שכך החליטו שיהיו כפופים לביקורת של מבקר המדינה- - -

יואב קיש: איילת, אמרת משפט.

יואב קיש: רצינו לתת להם.

יואב קיש: אמרת את זה שלוש פעמים בכל הדיונים.

איילת נחמיאס ורבין: לא אמרתי את זה כך, וזה מאוד מרגיז אותי שאתה מפריע לי.

יואב קיש: כי רציתי לתת להם לדבר.

יואב קיש: את הנאומים האלה שמענו.

איילת נחמיאס ורבין: זו הערה עניינית שלצערי לא נלקחת לתשומת לב פה, ואתם ממשיכים להתנהג כאילו זה בסדר וכאילו עולם כמנהגו נוהג.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא נכון.

יואב קיש: מותר לא להסכים אתך.

איילת נחמיאס ורבין: לגמרי מותר.

איילת נחמיאס ורבין: זה קורה לי פה כל יום, כל שעה, ועדיין אני אומרת את זה בצורה ברורה, כי עכשיו זה חזר סביב הקנסות, ויהיה עוד דיון סביב זה.

איילת נחמיאס ורבין: לא דומה אדם פרטי, עשיר ככל שיהיה, לאדם ששם עצמו לבחירה, בין אם מדובר במפלגה, חבר בני אדם, ובין אם מדובר באדם ששם עצמו כמועמד לפריימריז, ואני חושבת שזה משהו יסודי פגום בחוק, וההתייחסות שלנו לסעיפים שמדברים בעניין הזה צריכה להיות בהתאם, ואני לא מרגישה שזה כך.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: יש לנו התייחסות קצרה ממשרד האוצר, בבקשה.

<אייל טולדו: אייל טולדו, רפרנט בצוות מינהליים, אגף התקציבים.

<אייל טולדו: טרם ההגעה לפה לוועדה היה יותר ברור מה העלויות שנובעות מיישום החוק.

<אייל טולדו: לפי ההבנות שאני הגעתי עם מבקר המדינה, אומדן העלויות טרם הדיון עצמו עמדו על 2 מיליון שקל לטובת שיפורים במערכת המחשוב של מבקר המדינה ותקן נוסף לצורך הביקורת על הגופים האמורים שרוצים לקבוע פה בהצעת החוק.

<אייל טולדו: תקציב מבקר המדינה הוא תקציב גדול.

<אייל טולדו: מה שהגעתי להסכמה עם התקציבן שלהם – התקצוב ייעשה מהתקצוב הנוכחי שלהם.

<אייל טולדו: במידה ויהיה צורך במהלך השנה, הם יבקשו תוספת בנושא הזה.

<אייל טולדו: כל מה שקשור לבתי משפט וכל הבקשה שדברים יופנו לבתי משפט - קשה לבצע הערכה תקציבית כרגע תוך כדי.

<אייל טולדו: אם יהיו שינויים- - -

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אנחנו צריכים לסיים.

יעל גרמן: לא נשמע עכשיו את החברים?

יואב קיש: רוצים בקצרה?

יואב קיש: בבקשה.

שמחה רוטמן: עו"ד שמחה רוטמן, התנועה למשילות ודמוקרטיה.

שמחה רוטמן: אני רוצה לומר הערה מהותית אחת והערה טכנית ההערה המהותית – בעצם החוק הזה בא ממציאות שהיושב-ראש תיאר, מה שהיה במערכת הבחירות האחרונה.

שמחה רוטמן: התוצאה שהחוק הזה ייצר תחמיר את הבעיה.

שמחה רוטמן: מה שיקרה, שכל מפלגה תקים לפחות גוף אחד פעיל בבחירות או שניים או שלושה או עשרה.

שמחה רוטמן: יעקפו את מגבלת התרומות שקיימת היום בחוק מימון מפלגות.

שמחה רוטמן: פשוט לכל מפלגה יהיו עשרה גופי לווין כפי שהיה פעם העמותות אא"א – אזרחים למען אהוד ברק וכדומה.

יואב קיש: אבל הם לא יכולים.

שמחה רוטמן: הם יקימו גופים נפרדים.

שמחה רוטמן: רוצה לתרום לי 100,000 שקל?

שמחה רוטמן: אין בעיה – תתרום לי 15,000 לפה וסכום זהה לפה.

שמחה רוטמן: ככה יחלקו.

שמחה רוטמן: זו תהיה תוצאה ישירה של החוק הזה, ולעקוף את חוק מימון מפלגות.

יואב קיש: הם יכולים לעשות את זה היום בלי החוק הזה.

שמחה רוטמן: לא, כי היום כל פעולה למען מפלגה, מסווגת.

יואב קיש: אז זה נשאר עדיין.

שמחה רוטמן: הנקודה שנשארת היא שפעילות למען רעיון ולא למען מפלגה מסוימת, לא נופלת לתוך החוק.

שמחה רוטמן: את הבעיה הזאת צריך לפתור ואפשר לפתור, באמצעות לדעתי סעיפים 1, 2 ו-3 מתוך פעילות בחירות – פשוט לעשות להם איחוד פעילות ולומר: מאגר מידע, הסעת בוחרים ודברים כאלה, שיתבצעו רק על-ידי מפלגות תמיד – לא משנה מה- - -

יואב קיש: עוד יותר- - -

שמחה רוטמן: זה הרבה יותר קל.

יואב קיש: זה עוד יותר מגביל את חופש הביטוי.

יואב קיש: תראה מה איל יגיד.

יואב קיש: לאסור על אנשים להסיע- - -

שמחה רוטמן: לא יודע מה איל יגיד.

שמחה רוטמן: הסעת בוחרים, שזה ישירות-ישירות, או מסרונים או פניות – תצביע כך או אחרת, תפנה לזה שיתבצע רק על-ידי מפלגות - זה הרבה יותר נקי, יקל מאוד על מבקר המדינה, לנקות, ולעומת זאת סעיף 4, שעוסק ברעיונות, בשיטות - שם באמת לייצר שם מגבלות ולומר: בתקופת מערכת בחירות היחידים שיוכלו לדבר על זכויות לקהילה הגאה או ללגליזציה או לזכויות אדם או דברים כאלה יהיו מפלגות – זו הגבלה מאוד קשה.

שמחה רוטמן: שם אפשר יהיה לעשות מגבלת סכום הגיונית וסבירה.

שמחה רוטמן: אבל 1, 2 ו-3 רק למפלגות - יחסוך המון.

שמחה רוטמן: נקודתי, לגבי צווי מניעה – סתם ייצור סרבול.

יואב קיש: למה?

יעל גרמן: למה- - -

יואב קיש: תנו לו לסיים.

שמחה רוטמן: מי שנותן היום הוראות למפלגות לגבי צווי מניעה, לגבי תעמולה וכו', זה שופט שהוא יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית.

שמחה רוטמן: אם תהיה מודעה משולבת, שתתבצע על-ידי מפלגה וזה, נצטרך כמפלגה שרוצה לעצור את זה, או כגוף אחר, לפנות לשני גופים, ויכולות להיות הכרעות סותרות.

שמחה רוטמן: עדיף שזה יהיה שניהם מרוכזים אצל יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, שהוא היום נותן עם מפלגה חורגת שגם גוף אותו דבר.

יעל גרמן: למה אתה רוצה להגביל?

שמחה רוטמן: לא רוצה.

יואב קיש: לא דיון.

יואב קיש: בבקשה.

יואב קיש: יש לנו שלוש דקות לסיום.

<גיא לוריא: תודה.

<גיא לוריא: ד"ר גיא לוריא, המכון הישראלי לדמוקרטיה.

<גיא לוריא: ממש בקצרה – קודם כל, לגבי הרעיון שלנו לחייב רישום ולא לחייב חובת התאגדות – יש להבהיר שאנחנו תומכים כרגע רק בחובת שקיפות.

<גיא לוריא: מצטרפים לעמדה של חבר הכנסת חסון.

יואב קיש: מכירים את הגישה שלכם.

<גיא לוריא: אני חושב שהחוק בנוסח הנוכחי לא מספיק זהה גם לגבי ההגדרה והניסיון להחריג את ה-200,000 הראשונים לגבי פנייה למען מפלגות – יוצר חוסר בהירות.

<גיא לוריא: כרגע יש תרומות אסורות בסעיף 8 לחוק.

<גיא לוריא: יש פה הרבה בלגאן שנוצר בסעיף.

יואב קיש: מה זה תרומות אסורות?

<ארבל אסטרחן: מדובר פה בפרסום שמטרתו להצביע בעד רשימת מועמדים מסוימת.

יואב קיש: אז אם זה אסור בחוק אחר – יש לך בסוף הבהרות, שזה לא פוטר שום דבר.

<גיא לוריא: זו הבהרה לא מספיק טובה.

<ארבל אסטרחן: זה אסור, אז איך בכלל אנחנו מתייחסים אליו?

יואב קיש: אם אסור, אז אפשר להימנע.

יואב קיש: אם כולכם בטוחים שזה אסור ואין צורך בהבהרה.

<חנה רותם: יש פה סוג של סתירה פנימית, כי ברגע שגוף פעיל בבחירות, הוא גוף מאוגד, והוא פועל לטובתה של סיעה, ולה אסור לקבל תרומה מתאגיד - יצרת פה לופ.

<חנה רותם: גם הנגד, אם עדיין את יוצאת מנקודת הנחה שאתה יודע את מי משרת, אבל הבעד יוצר פה ודאי- - -

יואב קיש: בהגדרה אסור שיהיה בעד, אז למה אנחנו כותבים את זה?

יואב קיש: ומה הנזק בזה שכתבנו את זה?

<חנה רותם: בהגדרה כל גוף מאוגד לא יכול לפעול לטובת סיעה, כי סיעה מקבלת- - -

יואב קיש: מה הבעיה?

יואב קיש: אנחנו לא מאפשרים את זה בחוק הזה.

<חנה רותם: סיעה מקבלת תרומה מתאגיד מהשקל הראשון.

<יצחק בקר: הבעיה, שנוצר גוף שמתאגד למטרה שמוגדרת במקום אחר.

יואב קיש: אבל גם פה זה אסור.

יואב קיש: אה, במגבלות.

<יצחק בקר: זו צריכה להיות אחת המטרות.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: נא לסיים.

<גיא לוריא: אני חושב שההתנהלות לא מספיק זהירה.

<גיא לוריא: הכוונה היא ראויה להסדרה.

<גיא לוריא: צריך לאסוף יותר מידע.

<גיא לוריא: גם חובת שקיפות תאפשר את איסוף המידע הזה, ולראות אם יש פה באמת בעיה שצריך להתמודד אתה, ולא להלום פה.

יואב קיש: בבקשה.

<חובב ינאי: חובב ינאי, שתי"ל.

<חובב ינאי: הנושא שלא דובר מספיק – אולי זה יעלה בדיון הבא – הוא אחד האחרונים שהוקראו, בנושא היכולת של מפלגות להגיש קובלנות כנגד גופים פעילים כאלה או אחרים.

<חובב ינאי: עלו במהלך הדיון בעיות של ישימות, אבל מבחינת הבעיה במרחב הציבורי, במרחב של יכולת של אזרחים לבצע פעילות של השתתפות במהלך בחירות, החרב הזאת של איום בקובלנה משפטית, והגוף הזה יצטרך לעמוד תחת איומים משפטיים זו חרב לדעתי שאנחנו לא רוצים להניף אותה מעל השתתפות פוליטית בכלל ובתקופת בחירות בפרט.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אנחנו מסיימים את הדיון.

יואב קיש: אומר כמה דברים לסיכום.

יואב קיש: אני קובע כבר עכשיו שביום רביעי ב-09:30 נמשיך את הדיון הזה עם הדברים שנשלים עכשיו – ההצבעות הן ב-11, בשבוע הבא.

יואב קיש: לכן אני עושה דיון נוסף ביום רביעי הקרוב כדי להשלים את הנושאים שעלו פה – גם אם חברי כנסת ירצו עוד להתייחס, אז כמובן, וגם דברים שעלו מההקראה, שאני מבקש להשלים אותם בדיון ביום רביעי – לטובת זה, זה בעיקר עבודה עם מבקר המדינה.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לדברים שעלו מהדיון.

יואב קיש: בנושא של רישום גוף פעיל בבחירות והאם זה פוטר אותם מחובת ההתאגדות – את הנושא הזה אני מבקש לבחון יחד עם היועצת המשפטית של הוועדה, ולראות אם אפשר לבוא בהצעה שתוכל לעזור בעניין הזה.

יואב קיש: סעיף 9א ברוח הדברים, כפי שאמרתי, העונשין, שנקל יותר מאשר עם המפלגות מצד שני, ועדיין משמרים את העונש ההרתעתי המשמעותי הפלילי של שנה במקומות הקשים.

<ארבל אסטרחן: אמרנו גם להוריד מהשנה.

יואב קיש: במקומות הקשים להשאיר, בשני המקומות שאמרתי.

יואב קיש: אני יכול לחזור עליהם, אבל ברור לכולם מה שהיה.

יואב קיש: נושא הסכומים – אני מבקש ממבקר המדינה לבוא עם הצעה מסודרת.

יואב קיש: הנושא האחרון שעלה בעקבות ההערות ששמענו פה זה הנושא של האם באמת זה עושה לכם בעיה, אם יש פה פעילות שכאילו מאושרת תחת מגבלות, שאסורה בחוק אחר.

יואב קיש: לנושא הזה אני מבקש גם התייחסות.

יואב קיש: נחליט איך לפעול בעניין הזה.

יעל גרמן: דיברת על העבירות הפליליות.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: חברים, אני צריך לסגור את הישיבה.

יואב קיש: ביום רביע ב-09:30, בלי הצבעות.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה נעולה.