ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 390, 2016-12-11 00:00

אלי אלאלוף: בוקר טוב, סליחה שאנחנו מתחילים טיפה באיחור, היום 11.12.2016, י"א בכסלו תשע"ז.

אלי אלאלוף: בוקר טוב לכל הנוכחים חברי חברי הכנסת ואנחנו ממשיכים בנושא של חוק התמרוקים.

אלי אלאלוף: נעבור על התיקונים, תוך כדי הערות על התיקונים תוכלו להתבשר בהמלצות נוספות שאולי יתקבלו.

<ענת מימון: הנוסח שבפניכם הוא נוסח שכולל את כל השינויים שנעשו מאז הישיבות האחרונות.

<ענת מימון: למעשה בישיבות עברנו על כל הצעת החוק, קראנו אותה, בעקבות ההערות שקיבלנו שוו כל מיני שינויים בנוסח ואציג את השינויים.

<ענת מימון: דבר ראשון, בעמוד 1, בהגדרה "עוסק בתמרוקים" חשוב היה לנו להבהיר שעוסק בתמרוקים זה גם מי שמאכסן באופן סיטונאי תמרוקים ומפיץ או מוביל תמרוקים.

<ענת מימון: אני רוצה להדגיש, שאכסון סיטונאי זה בניגוד לאכסון שעושה קמעונאי או אכסון פנימי שיש לכל אדם שמחזיק בזה.

<ענת מימון: כלומר, אנחנו מדברים רק על חברות שעצם העיסוק שלהן זה להפיץ, להוביל תמרוקים ולגביהן אנחנו כן רוצים שיחולו ההוראות שחלות לגבי עוסק בתמרוקים.

<ענת מימון: הגיעו כמה הערות מהתעשייה וחשוב להדגיש: אם יצרן או יבואן מתקשר עם מישהו שיעשה עבורו את ההובלה ובמישור היחסים החוזיים ביניהם הם מסדירים את רמת האחריות - אותו אדם שמתעסק בהובלה אין לו רישיון והיצרן או היבואן לוקחים את זה על עצמם - זה בסדר.

<ענת מימון: כלומר, זה נעשה במישור החוזי ביניהם.

<ענת מימון: אנחנו רוצים להכניס בחוק גם את מי שיש לו חברה שמתעסקת בהובלה ובאכסון של תמרוקים.

<ענת מימון: זאת הבהרה לגבי ההגדרה.

אלי אלאלוף: שהחברה יש לה הובלה משלה.

<ענת מימון: זה חל ממילא, אבל אם יש גם חברה של הובלה שמתעסקת בהובלה של תמרוקים, אנחנו רוצים שזה ייעשה לפי התנאים שקבועים בחוק הזה.

אלי אלאלוף: הובלה של תמרוקים זה ספציפי, אולי יש חברה שעוסקת בהובלות, לא קשורה בחברה.

אלי אלאלוף: חברת הובלות.

<איל שורצברג: זה בסדר, אבל היצרן צריך לדאוג שהחברה הזאת עומדת בסטנדרטים הנדרשים.

<ענת מימון: זו תהיה חובה של היצרן להגדיר.

<חנה לאידרשניידר: זה לא מופיע בנוסח, זאת אומרת, ההסבר הזה הוא הסבר מקובל אבל זה לא מופיע בנוסח שמדובר רק בסיטונאי שעוסק בתמרוקים.

<ענת מימון: אכסון סיטונאי.

<חנה לאידרשניידר: נכון, אבל לא מדובר על אכסון סיטונאי, הפצה או הובלה של מי שעוסק בתמרוקים.

<חנה לאידרשניידר: כי כל האחרים, מטבע הדברים לא יהיה להם אישור.

<אמיר רשף: השאלה, אם יש מישהו שיש לו מרכז לוגיסטי ומדי פעם הוא גם מאכסן תמרוקים עבור יצרן או יבואן אחר, האם הוא יצטרך רישוי מיוחד לתמרוקים?

<ענת מימון: אם הוא לא עוסק באכסון של תמרוקים אז לא.

<אמיר רשף: מדי פעם הוא מאכסן תמרוקים, לפרקים, עבור תמרוקים שבבעלות אחר.

<נילי דיקמן: הנושא הזה מוסדר באותה מידה בפקודת הרוקחים וגם בכל מיני מקומות אחרים.

<נילי דיקמן: מי שזקוק לעבוד לפי רישיון צריך לדאוג שיהיה לו רישיון.

<נילי דיקמן: כדי לבצע חלק מהפעולות שלו הוא יכול להוציא סאבקונטרקטור לחלק מהפעולות שלו ואז זה עובד על בסיס הרישיון של מי שהתקשר אתו חוזית.

<נילי דיקמן: זאת דרך העסקה אחת.

<נילי דיקמן: אם רוצים אפשר לעשות את זה בדרך אחרת ולהגיד, אני מחזיק בבעל רישיון לאכסון ואחר כך אני אתקשר עם מפיץ שגם לו יש רישיון תמרוקים נפרד.

<נילי דיקמן: זאת דרך אפשרית שנייה ואז גם חלוקת האחריות המשפטית היא שונה.

<נילי דיקמן: אבל שתי האופציות קיימות ואפשריות לפי חוק, לא צריך לציין במפורש שאדם יכול לבצע חלק מהפעולות המשפטיות שלו על ידי התקשרות עם קבלן.

<נילי דיקמן: זה אינהרנטי להסדר, ככה אנחנו חושבים.

<עדי שאולי: יש לי שאלה, אם חברת דיפלומט או כל חברת שיווק אחרת שמשווקת לרשתות גם במבה, גם סבונים, גם תמרוקים וגם טונה ושאר המוצרים, הם יצטרכו 17 רישיונות שונים?

<עדי שאולי: מה ההבדל בין טונה או במבה או תמרוק?

<עדי שאולי: למה הסיטונאי צריך את הרישיון הזה?

<נילי דיקמן: אני לא מבינה את השאלה, יש דרישות שונות לעניין תמרוקים מאשר לעניין מזון.

<אמיר רשף: יש תנאים לאחזקת מזון ויש תנאים לאחזקת תמרוק.

<עדי שאולי: בסדר, אז השאלה אם הוא צריך לעמוד בכל התנאים?

<עדי שאולי: מחר או מחרתיים יהיה משהו אחר, הוא יצטרך לעמוד גם בו, שיש לו בין 24 שעות ל-48 שעות שהוא קונה את המוצר מהיבואן או מהיצרן והוא משווק את זה לחנות.

<עדי שאולי: בשביל זה הוא צריך - - -

אלי אלאלוף: מאיפה אתה יודע שזה 24 שעות, אולי זה נתקע ל-48?

<איל שורצברג: אולי ב-24 שעות מישהו ייכנס למחסן ויכניס חומרים אסורים לתמרוק הזה.

אלי אלאלוף: אנחנו מדברים כרגע על תמרוקים, אל תסבך אותנו עם במבה.

<ענת מימון: עמוד 2 - בסעיף שדורש את רישיון התמרוקים גם הבהרנו שצריך רישיון תמרוקים לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא, אכסון סיטונאי והפצה של תמרוק, כל אלה דורשים רישיון.

<ענת מימון: חבר הכנסת מיקי לוי יש לך הסתייגות שמבקשת להוסיף גם הובלה לעניין הזה, נציג את זה כשנצביע, בסדר?

מיקי לוי: מאה אחוז.

<ענת מימון: עמוד 3 בפסקה 3 רק הבהרנו שמי שמייצא - - -

אלי אלאלוף: מה אתם אומרים בנושא ההובלה?

<איל שורצברג: אנחנו בעד להחיל את הכול, זה מכלול של דברים, זה אכסנה, הובלה והפצה.

רועי פולקמן: השאלה אם זה מייתר את ההסתייגות או לא?

<איל שורצברג: זה נשמע כאילו חבר הכנסת מבקש להוסיף את כל החבילה שהכול יהיה תחת כסות אחת, אבל אולי אני לא הבנתי.

אלי אלאלוף: מיקי, מה אומרת ההסתייגות שלך?

מיקי לוי: ההסתייגות שלי אומרת, כן, אני רוצה להכניס הכול תחת כסות אחת.

<ענת מימון: ההפצה כוללת את ההובלה.

מיקי לוי: בוודאי.

אלי אלאלוף: אז אתה יכול למשוך את ההסתייגות.

מיקי לוי: אני מושך אותה אם זה ברור בלשון החוק.

<ענת מימון: בעמוד 3, פסקה 3, הבהרנו שמייצר רק לצורך ייצוא לא חייב למנות נציג אחראי.

<ענת מימון: כמובן שאם הוא רוצה שיהיה נציג אחראי הוא רשאי לעשות כן.

<ענת מימון: עמוד 4, היתה בקשה של החברות שעוסקות בתמרוקים, נקבע אם הוגשה בקשה לחידוש רישיון תמרוקים והבקשה הזאת לא אושרה עדיין ובינתיים בתקופה הזאת הרישיון פג תוקף, תהיה הארכה אוטומטית.

<ענת מימון: למעשה הצהרנו הוראה שדומה גם למה שקיים בחוק המזון שזה קובע, אני אקריא: "בקשה לחידוש רישיון תמרוקים תוגש לא יאוחר מ-90 ימים לפני מועד פקיעת הרישיון.

<ענת מימון: הוגשה הבקשה במועד כאמור בצירוף המסמכים הנדרשים להחלטה ולא ניתנה החלטה בבקשה עד מועד פקיעתו, יראו את הרישיון כאילו הוארך תוקפו עד למועד ההחלטה בבקשה".

<ענת מימון: כלומר, אם אותו בעל רישיון מגיש את זה מראש שלושה חודשים, מצרף את כל המסמכים, אז גם אם לא ניתנה החלטה בתוך שלושה החודשים האלה, הרישיון בתוקף.

אלי אלאלוף: הרישיון בתוקף.

<ענת מימון: בדיוק.

<ענת מימון: בעמוד 6 אנחנו רק מדגישים שיש שני סוגים של התליות ולשתיהן יש הגבלה של זמן.

<נורית הראל: כאן יש לנו מה לומר, ההערה האחרונה שלכם על התלית רישיון תמרוקים לפי סעיף קטן ניתנה לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים.

<נורית הראל: ההתליה לרישיון תמרוקים הכללי לכלל המפעל ואם רק מוצר אחד לא בסדר אז שיעצרו את קו מוצרים.

<נורית הראל: אי אפשר לעצור מפעל שלם אם קו אחד לא תקין.

מיקי לוי: מה זאת אומרת אי אפשר?

מיקי לוי: את רוצה להשבית את המפעל לד"ר פישר שמייצר 800 מוצרים בשביל מוצר אחד, לשלוח את כל העובדים הביתה?

מיקי לוי: תעצרי את קו הייצור של מוצר איקס, תוציאי להם את הנשמה, אין לי בעיה עם העניין הזה, אבל אל תשלחו לי 800 עובדים הביתה.

מיקי לוי: זה לא הגיוני.

מיקי לוי: לסגור את המפעל לחודש ימים זה לשלוח 800 איש הביתה ואני לא מוכן לזה.

אלי אלאלוף: גברתי, את רוצה לחזור על ההערה בבקשה?

<נורית הראל: כן, נגיד שטעינו במוצר אחד ומשרד הבריאות מצא שהוא לא תקין והוא צריך לעצור את קו הייצור הזה.

<נורית הראל: זה לא הגיוני לעצור מפעל שלם שיש בו עשרה או 17 קווי ייצור בגלל קו ייצור אחד.

<נורית הראל: שיעצרו את אותו קו, שייתנו את ההתניות, את הביקורות ואת מה שהם צריכים ולא את המפעל כולו.

<יואב גזית: היכולת לסגור את המפעל היא לאו דווקא בגלל פריט בודד שמסכן את הבריאות אלא כתוב, על תמרוק שלא עומד בהוראות החוק.

<יואב גזית: שכחו לשים מדבקת הוראות שימוש, אז מה, תעצרו את המפעל?

<יואב גזית: יש פה משהו גורף ובלתי אפשרי של ליקוי אפילו ברמה הטכנית.

אלי אלאלוף: עד עכשיו לא סגרו מפעל, לא סגרו קו?

<נורית הראל: על דברים כאלה?

<יואב גזית: על דברים כאלה?

אלי אלאלוף: למה פתאום אתם חושבים שילכו לצעד הדרסטי ביותר?

<יואב גזית: כי עד עכשיו זה לא היה בחוק.

<איל שורצברג: אחד, זה היה בחוק, זה היה על פי צו ולמשרד הבריאות היה במסגרת הצו הזה סמכויות הרבה יותר נרחבות ממה שאנחנו עכשיו מפרטים ויורדים לסעיף סעיף.

<איל שורצברג: דבר נוסף שאני רוצה להגיד, כשאנחנו נותנים רישיון תמרוקים כללי אנחנו נותנים אותו על כלל הפעילות.

<איל שורצברג: אנחנו לא יודעים לעשות את ההפרדות האלה למוצר כזה או מוצר אחר, זה גם לא נכון.

<איל שורצברג: יש לכם נטייה להציג את זה כאילו זה שום דבר, זה תווית קטנה.

<איל שורצברג: ומה אם לצורך העניין יש יצרן שמחליט שהוא מייצר משהו שאסור לילדים.

<איל שורצברג: הוא מייצר את זה במודע, האם מגיע לו עכשיו לעצור רק את פס ייצור הזה?

<איל שורצברג: לא.

<איל שורצברג: אני עכשיו רוצה לבדוק מה קורה במפעל הזה, אני לא רואה משהו כזה דרקוני, אני חושב שזה הליך שמקובל גם בתעשיות אחרות.

<איל שורצברג: דרך אגב, בתעשיות כמו בתעשיות התרופות וגם במזון ראינו שהיה עניין כזה, נכנסו וסגרו לפרק זמן כאשר אנחנו מאפשרים בהזדמנות הראשונה לתת לכם לטעון את הטענות שלכם על מנת שהנזק שייגרם הוא הקטן ביותר.

<איל שורצברג: לכן אני לא רואה פה איך אפשר לבוא ולהגיד מוצר כזה או מוצר אחר.

<איל שורצברג: לרוב, מהניסיון שלנו, מדובר בהתנהלות.

אלי אלאלוף: הם לא אומרים מוצר כזה או אחר, הם אומרים למה מפעל שלם ולא קו?

<איל שורצברג: הם אומרים.

<איל שורצברג: אנחנו מדברים פה - - -

אלי אלאלוף: רגע, אני מבקש מהאנשים, כשהיושב ראש מדבר תכבדו אותו.

אלי אלאלוף: אני שואל שאלה, למה אי אפשר לסגור קו ייצור או לעכב את המשך הפעלתו לעומת מפעל שלם?

<איל שורצברג: אפשר לעשות הכול, השאלה אם זה הגיוני לעשות הכול במעמד הזה.

<איל שורצברג: אנחנו מדברים על סעיף שהוא מהותי לבריאות הציבור.

<איל שורצברג: אנחנו לא אוהבים להשתמש - - -

אלי אלאלוף: שים את האפשרות של הדרגתיות בסגירה.

<איל שורצברג: אני מבקש להגיד דבר נוסף, היו לנו מקרים של יצרנים שלצורך העניין הכניסו במשחות לתינוקות סטרואידים ומכרו את זה החוצה.

<איל שורצברג: המוצר הזה היה הבעיה שם?

<איל שורצברג: לא.

<איל שורצברג: היתה התפיסה והאמירה, שתחת הרישיון הכללי שלי אני ממשיך להתנהל.

<איל שורצברג: אנחנו חושבים זה משהו שהוא - - -

אלי אלאלוף: אני אלך עם הדוגמה שלך, אתה נכנס למפעל הזה שמייצר משחה לא בריאה, אתה סוגר את כל המפעל גם על קווים אחרים?

<איל שורצברג: אני סוגר כדי לברר מה קורה שם.

אלי אלאלוף: את כל המפעל?

<איל שורצברג: את כל המפעל.

רחל עזריה: זה מה שקורה היום?

<איל שורצברג: זה מה שקורה היום.

<איל שורצברג: מדובר פה בהפרות שהן מהותיות.

<איל שורצברג: גם היום יכולתי להיכנס ולסגור את זה.

<איל שורצברג: כשאנחנו נכנסים ומגיעים לדבר הזה, זה דברים שהם כבר ממש ממש חמורים.

<איל שורצברג: הבעיה היא, שאני לא יכול להגדיר את כל רשימת הדברים החמורים שאני אראה מול העיניים שלי.

רועי פולקמן: זה שיקול דעת של המשרד, זה מה שאתה אומר.

<איל שורצברג: בוודאי.

מיקי לוי: אני רוצה לקחת ענק כמו "אוסם", אני רוצה לראות את משרד הבריאות מתמודד מול אוסם כשבבמבה משהו לא בסדר.

מיקי לוי: יסגרו את כל המקרוני ואת כל הפתיתים?

<עדי שאולי: לא, זה מפעל, יש להם עשרות מפעלים, לא סוגרים את כל המפעל.

מיקי לוי: אני הייתי במפעל בשדרות, הוא מייצר - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, למה אתם חושבים שחברי הכנסת צריכים עזרה?

מיקי לוי: אם זה לא קרה, בואו נגביל את זה בחוק.

מיקי לוי: אם הוא חושב שיש משהו בומבסטי, ילך להוציא צו כדי לסגור את כל המפעל.

רועי פולקמן: אני מבין שבסך הכול יש פה חופש פעולה מנהלי.

רועי פולקמן: הוא לא חייב לסגור, זה לא שהחוק אומר לך אם יש הפרה.

רועי פולקמן: משרד הבריאות יכול לבוא ולהגיד אני סוגר את קו הייצור והוא יכול במקרים מסוימים לסגור את כל המפעל.

רועי פולקמן: זה אלמנט הרתעתי.

רועי פולקמן: גם היום למשרד הבריאות קיים שיקול הדעת הזה וגם מחר למשרד הבריאות יהיה שיקול הדעת וברוב המקרים הוא מידתי, לא יסגרו את כל המפעל.

רועי פולקמן: אם קרה מפעל קטן שעשה הפרה חמורה, הוא יסגור את כל המפעל, גם אם יש בו ארבעה קווי ייצור.

רועי פולקמן: באוסם יש מאות קווי ייצור, עשרות מפעלים, אף פעם לא יסגרו את כל המפעלים של אוסם בגלל שהיתה תקלה בבעיית היגיינה בקו אחד.

רועי פולקמן: לכן אני חושב שכל הדיון פה זה להשאיר שיקול דעת למשרד.

מיקי לוי: אני לוקח את מפעל אוסם בשדרות שמייצר בערך - - -

אלי אלאלוף: אני לא מציע שנערבב שמות של מפעלים, שלא יגידו אוסם - - -

מיקי לוי: אני חושב שמתן חופש בלתי מוגבל וכוח בלתי מוגבל למדינה לסגור מפעל שלם - - -

רחל עזריה: אבל זה כוח שקיים היום.

<ענת מימון: הסעיף כן קובע הגבלות, המנהל צריך להפעיל את הסמכות שלו לפי תנאים שקבועים ובנוסף יש לו מדרג, הוא יכול להגביל את הרישיון שזה להגיד, קו ייצור אחד, שני, אתה לא יכול לייצר רק סוגים מסוימים של תמרוקים, סוגים אחרים כן, אתה יכול להתנות את הרישיון, אתה יכול לבטל.

<ענת מימון: כלומר, יש פה מדרג.

<ענת מימון: ברור שרשות מנהלית לא יכולה על משהו פעוט לבוא ולסגור לשלושה חודשים את המפעל כולו.

מיקי לוי: אני מוכן לאיזשהו מדרג, לאחר שיסגרו את קו הייצור במידה ויהיו השלכות על קווי ייצור אחרים, יישקל, אבל לא לתת יותר מדי כוח.

רחל עזריה: כיוון שזאת סמכות שכבר מוקנית במשרד הבריאות אני לא חושבת שבחוק הזה אנחנו צריכים להקטין את הסמכויות של משרד הבריאות.

רחל עזריה: אם חברים מעוניינים לעשות מהלך שמקטין את הסמכויות של משרד הבריאות, אפשר להגיש הצעת חוק ולדון בוועדה אם צריך להקטין את הסמכויות של משרד הבריאות.

רחל עזריה: אבל כרגע זה המצב, אני לא חושבת שבחוק הזה צריך להקטין את הסמכות של משרד הבריאות לעניינים האלה.

מיקי לוי: מי אמר שהסמכות של המשרד היא תורה מסיני?

רחל עזריה: זאת דעתך.

רחל עזריה: דעתי היא, שאם רוצים להקטין את הסמכות של משרד הבריאות, יכול להיות שמה שאתה אומר, יכול להיות שהגיע הזמן לחשוב מחדש על הסמכויות של משרד הבריאות.

רחל עזריה: פה יש סמכות מוקנית ואתה מעוניין להקטין אותה.

אלי אלאלוף: ההצעה של מיקי, אם נקבל אותה, היא אפשרית, לא חייבים לחזור לחוק אחר ולהציע הצעת חוק חדשה.

רחל עזריה: לא מבחינה פרוצדוראלית, מבחינה מהותית.

אלי אלאלוף: מיקי, לדעתי קיבלת פה תשובה מספקת, יש מצבים מסוימים שמאפשרים בסוף עד תקרת המצב החמור ביותר לסגור את המפעל, אבל יש שלבי ביניים ושלבי הביניים הם חלק מהסמכות.

מיקי לוי: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, אני מבקש איכשהו להגדיר את זה בתוך החוק, אם אפשר להגדיר, שבשלב ראשון ייסגר אותו קו ייצור שנמצא בו הפגם ורק לאחר בדיקתו יישקלו שאר הנושאים, כדי שיהיה משהו.

<ענת מימון: אז זה לא מנוסח כך, זה מנוסח שיש למנהל סמכות או להגביל או להתלות את כל הרישיון.

<ענת מימון: מנהל אמור להפעיל את שיקול דעתו, את הסמכות המנהלית שלו בצורה סבירה.

מיקי לוי: הוא אני סומך עליו, אבל מחר הוא יוצא לפנסיה - - -

<איל שורצברג: יוצא.

מיקי לוי: אני לא רוצה לפגוע בחוק, אבל אם אפשר בכל זאת לעשות מדרג.

<ענת מימון: יהיו מצבים שלא ירצו להיות במדרגה הראשונה כי זה יהיה מקרה מאוד חמור והסכנה לבריאות הציבור תהיה מאוד חמורה וירצו להתלות רישיון.

מיקי לוי: אין בעיה, אני בודק את המסלול הראשון ונותן לו צו סגירה על הקודם.

מיקי לוי: אני פוחד, שאחריך יבוא מישהו - - -

<אמיר רשף: רגולטור לא מוציא בן לילה הוראה ששולחת מאות עובדים הביתה.

<אמיר רשף: רגולטור משתמש בשיקול דעת בהתאם לרמת הסיכון הנשקפת לציבור.

<אמיר רשף: אני חושב שדווקא הביטוי הזה, שכל הפעילות של הרגולטור היא בהתאם לסכנה לבריאות הציבור, זה הלך הרוח וכך גם יפעלו.

<רוית דינמז: אני רוצה לחדד ולומר, שמדובר כאן גם באלמנט הרתעתי אבל צריך להבין ושלא לקחת חלילה סמכות למשרד הבריאות.

<רוית דינמז: נאמר כאן על ידי חברי הכנסת, צריך להבין שהחוק הזה נותן סמכויות מאוד רחבות בידי משרד הבריאות וישנם סעיפים נוספים כשמסתכלים על כל החוק כמכלול, יש סמכות מאוד רחבה לגעת במפעל ולטפל בו מהרבה זוויות והיבטים.

<רוית דינמז: אני לא חושבת שהסעיף הספציפי הזה של ההתליה הוא נדרש.

<רוית דינמז: ואם הוא נדרש, צריך לסייג אותו מאוד.

<רוית דינמז: יש לנו סעיף למשל שעוסק בהודעה בדבר מסוכנות תמרוק ואפשר לעשות ריקול ואפשר להודיע לציבור.

<רוית דינמז: ויש לנו סעיפים עונשיים אחרים שעוסקים בעיצומים, בקנסות ויש לנו גם עונשי מאסר אם צריך.

<רוית דינמז: זאת אומרת, שצריך לסייג.

<רוית דינמז: אני חייבת להתייחס לעניין הזה, שהיום יושבים אנשים עם אופי מסוים ובסופו של דבר פקידי הציבור - - -

אלי אלאלוף: לא, לא.

<רוית דינמז: לא, להיפך, אני סומכת ומכירה וגם דעתי טובה ונוחה.

<רוית דינמז: אבל מדובר פה על רגולטור ובסופו של יום זה אנשים שעושים את תפקידם.

<שי סומך: אני חושב שהסעיף הזה הוא נדרש, יכולים להיות מקרים חמורים שבהם מתגלה שיש תמרוק אחד שאולי מעיד על בעיה הרבה יותר רחבה במפעל.

<שי סומך: באותם מקרים צריכה להיות סמכות, הסמכות כפופה, כמו שאמרו אחרים, גם היועצת המשפטית, לעילת הסבירות, זה חייב להיות סביר.

<שי סומך: יש ייעוץ משפטי לפני החלטה כזאת, שום החלטה כזאת לא מתקבלת על ידי הרגולטור בלי ייעוץ משפטי.

<שי סומך: בהוראות אחרות שיש בהן רישוי, תמיד יש התייחסות גם למקרים הפתולוגיים שבהם אפשר להתלות או לבטל רישיון.

<עדי שאולי: יש תקלה ברכב כרגע, טויוטה, מזדה, לא משנה, סוגרים את כל המפעל או מחזירים רק את הדגם הספציפי?

אלי אלאלוף: אל תביאו שמות.

<עדי שאולי: למה, זה על אותו משקל.

רחל עזריה: זה לא אותו הדבר, זה בריאות.

<עדי שאולי: וזה לא בטיחות?

<עדי שאולי: אני לא מבין את ההקבלה.

<יואב גזית: בתור מי שמכיר את החקיקה בעל פה, יש תחושה שאומרים גם היום אפשר לעשות.

<יואב גזית: לדעתי זה נכון, היום על פי צו התמרוקים אין את הסמכויות של סגירת מפעל והייתי רוצה לראות - - -

רחל עזריה: יש.

<יואב גזית: אין את הסמכויות האלה.

<יואב גזית: זה פשוט לא נכון, אין היום את הסנקציות האלה.

רועי פולקמן: מיקי תראה, אנחנו בעידן שהרגולציה, לשוק הפרטי יש יתרון כי הטכנולוגיה משתנה, רמת השוק הפרטי ולכן מה שאנחנו רואים כל הזמן, המדינה והרגולטור רודפים אחרי המגזר הפרטי.

רועי פולקמן: ולכן, בתוך מציאות כזאת, אם יהיה סעיף כזה שאתה תגביל את זה בחוק, מחר תבוא סוללת עורכי דין מטעם המפעל המדובר ותמצא את הדרך להקטין כל בעיה.

רועי פולקמן: ולכן הרגולטור להשאיר לעצמו שיקול דעת.

רועי פולקמן: אני חושב שבסוף יש פה כוחות שונים גם בתוך הרגולטור ויש את משרד הכלכלה שרוצה לחזק את התעשיות, אבל הרגולטור נמצא בעמדת נחיתות.

רועי פולקמן: אנחנו רואים את זה עכשיו בפיננסים, תמיד השוק הפרטי מקדים את הרגולטור, מוצא פרצות, מוצא דרכים לעקוף את זה.

רועי פולקמן: אני אתך לחלוטין, מה אתה חושב שאנחנו רוצים לסגור מפעל?

רועי פולקמן: אני רק אומר, אנחנו צריכים להשאיר שיקול דעת רחב לרגולטור.

מיקי לוי: אני אתך, אני רק אומר, שיבדוק הרגולטור את אותו קו ייצור ואחר כך יחליט.

<נילי דיקמן: אני סבורה שאין צורך לעשות שום שינוי בנוסח, הנוסח הקיים מעגן את הבקשות שלך.

<נילי דיקמן: הנושא הזה של ביטול רישיון קודם כל צריך להישען רק על שיקול מקצועי וזה לא יכול להיות שיקול הרתעתי או שיקול אחר.

<נילי דיקמן: אנחנו נצטרך להציג את הרישיון הזה, אנחנו נותנים זכות שימוע לפני קבלת ההחלטה ובסופו של דבר ההחלטה הזאת גם כפופה לביקורת שיפוטית.

<נילי דיקמן: ברור לנו, כשיש לנו אפשרות לסגור מפעל, אנחנו יכולים גם לתת רק החלטה חלקית של לסגור קו ייצור מסוים או למנוע שיווק של מוצר מסוים וכו' וכו'.

<נילי דיקמן: הדברים האלה לא נעשים באופן גורף אף פעם אלא הם צריכים להישען על ראיות מקצועיות סבירות לצורך הביסוס של ההחלטה, אחרת לא תוכל ההחלטה לעמוד בבית משפט.

<נילי דיקמן: לכן אני חושבת, שגם החלק הזה של השולחן שקצת יותר רגוע בדיון, הוא נשען על ניסיון העבר.

<נילי דיקמן: אני כבר עשר שנים יועצת משפטית של אגף הרוקחות ואף פעם לא סגרנו מפעל והסמכות הזאת היתה מוקנית לנו.

<נילי דיקמן: לפעמים הערנו, לפעמים ביקשנו תיקוני ליקויים אבל אף פעם לא סגרנו מפעל באופן טוטאלי.

<נילי דיקמן: היה מקרה אחד של משחה לתינוקות שהכניסו בה סטרואידים ואז נקטנו פעילות חמורה יותר והיא היתה נדרשת באותו מקרה.

<נילי דיקמן: הפעלת שיקול הדעת נעשה כמו שצריך והכול מעוגן בנוסח.

אלי אלאלוף: אני חושב שקיבלתם תשובה חד משמעית, אנחנו לא משנים את הנוסח.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך בבקשה.

<ענת מימון: בעמוד 7 בפסקה (ג2) מדובר בהגבלה או התליה בשל חשד ופה הוספנו רק שזה לא יעלה על חודש, אבל בנסיבות מיוחדות שיירשמו אפשר להאריך את זה בתקופה נוספת של חודש אחד.

<ענת מימון: בנוסף, בסעיף קטן (ד), לבקשת חלק מהנוכחים בישיבה הקודמת, דיברנו על זה שאם בוטל הרישיון יש תקופה של 12 חודשים שאי אפשר להגיד - ביקשו שאפשר יהיה לקצר את התקופה הזאת בין אם זה ביוזמתו של המנהל או לבקשת בעל הרישיון ואז כמובן אפשר לקבוע שההגבלה תחול על תקופה קצרה יותר, חודש, חודשיים או מספר חודשים כמו שייקבע.

<ענת מימון: בסעיף שלאחר מכן, חובות יצרן או יבואן: הוספנו רשימת חובות הקשורות לאחריות של היצרן או היבואן לגבי נציג אחראי של תמרוק ואני אקריא, סעיף קטן (ג): "יצרן או יבואן יפקח על פעילות הנציג האחראי שמינה לתמרוק ולשם כך ינקוט בין השאר את כל האמצעים המפורטים להלן: ימנה נציג אחראי בעל ידע והכשרה מתאימים בשים לב לסוג התמרוקים שבאחריותו.

<ענת מימון: ידרוש לקבל לידיו אחת לרבעון דיווח מאת הנציג האחראי ביחס לתמרוקים שלגביהם הוא משמש נציג אחראי ובתוך כך מידע על דיווחים על תופעות לוואי ופניות ציבור שהתקבלו, תמרוקים שנמצאו כתמרוקים מזיקים, הודעות והוראות של המנהל או של הרשויות במדינה בה יוצר התמרוק ובמדינות מוכרות בהן משווק התמרוק ביחס לתמרוקים המשווקים על ידו, מידע על החזרות מן השוק ומסירת הודעות לציבור ופעולות שעל היצרן או היבואן לנקוט לצורך המשך שיווק של תמרוק בישראל.

<ענת מימון: יצרן או יבואן יאשר בחתימתו כי קיבל את הדיווח השוטף ועיין בו וכי יפעל לביצוע פעולות הנדרשות על פי הדיווח.

<ענת מימון: יקיים אחת לשנה ביקורת על פעילות הנציג האחראי שתבדוק בין היתר את אופן הגשת הודעות על שיווק תמרוקים, קיום תיעוד והעברת דיווחים למשרד הבריאות הנדרשים על פי דין.

<ענת מימון: יקבע נהלי עבודה פנימיים שיסדירו את אופן העברת המידע בין הנציג האחראי ובינו ואת אופן הטיפול בתמרוקים מזיקים".

<אורלי קראסו: החוק כמו שהוא רשום כרגע מבחינת הנציג האחראי בעצם מדבר על דרישה מינימאלית שצריכה להיות בחברות שמתעסקות רק בתמרוקים.

<אורלי קראסו: אם אני לוקחת למשל את החברה שאני באה ממנה, שזאת חברת תרופות שיש בה הליך שנמצא בו Q.P ויש הליך מוסדר בנושא הזה ביחס לתרופות ואז רוצים להחיל את אותו הליך עבודה גם לגבי תמרוקים, החוק כרגע כמו שהוא רשום, לא מאפשר את זה.

<אורלי קראסו: הוא דורש ליצור ישות חדשה בתוך חברה שיש בה הליך עבודה מוסדר, בעצם לתת לה סמכויות אחרות לגמרי.

<אורלי קראסו: ואז השאלה היא, האם אפשר להגדיר שזאת תהיה הדרישה המינימאלית שאפשר להחיל עליה תהליך - - -

אלי אלאלוף: היא מתבטלת כשיש רישיון לתרופות.

<נילי דיקמן: אפשר יהיה לעשות את ההתאמות הנדרשות לצורך טבע במובן הזה שה-Q.P שלך יהפוך להיות נציג אחראי.

<נילי דיקמן: הוא יצטרך ללבוש עוד כובע ואת הנהלים הפנימיים שאת קובעת בין היצרן לבין זה את פשוט צריכה לעגן את ההסדר שאת מבקשת בנהלים פנימיים שיהיו תואמים את החוק.

אלי אלאלוף: אבל זה לא רק טכני, יש לו גם את האחריות.

<איל שורצברג: יש לו את האחריות.

<נילי דיקמן: בוודאי, זה לא תיקון בנוסח, היא תעשה את זה באמצעות של נהלים פנימיים אבל את ה-Q.

<נילי דיקמן: P היא תצטרך לתת לו כובע חדש שיהיה נציג אחראי ומפעל חברת תרופות יצטרך גם לבקש רישיון תמרוקים כללי.

<נילי דיקמן: אין שום בעיה לעשות את זה.

<נילי דיקמן: גם בחברות טבע שהן חברות טובות יכולים להיות סטנדרטים שונים לתרופות ולתמרוקים ולכן חייבים לפקח על זה.

<אורלי קראסו: זה בוודאי, השאלה מה נכון יותר, האם נכון להשתלב בתוך תהליך שהוא קיים או ליצור ישות חדשה?

<איל שורצברג: עולמות שהם שונים ומצריכים לפי דעתנו את החלוקה הזאת כי ככל שהוא Q.P של תרופות ואם חלילה קורה לו משהו - - -

אלי אלאלוף: מה זה ה-Q.P?

<איל שורצברג: Q.

<איל שורצברג: P זה הרוקח האחראי שהוא בעצם אחראי על שחרור של תכשירים שמגיעים אל השוק, הוא הסמכות האחרונה לראות שמה שיוצר אכן יוצר באותם תנאים ולשחרר את זה אל השוק.

<איל שורצברג: יש לו תפקיד חשוב ואחראי.

<איל שורצברג: ככל שהוא מעוניין לעסוק בדברים נוספים, אף אחד לא מגביל את זה, אבל מכיוון שזה עולמות שונים, יהיה קושי ללכת על חלק מה-Q.

<איל שורצברג: P שלו או לא, אנחנו רוצים אותו כישות נפרדת בתוך התהליך.

<אורלי קראסו: למרות שכשאתה מוסר דיווחים על תופעות לוואי, אתה מדבר על QPVV.

<אורלי קראסו: נושא של דיווח על תופעות לוואי שייך לפונקציה אחרת.

<איל שורצברג: זה בפונקציה נפרדת והוא גם יכול להיות אותה פונקציה, אבל עדיין הוא צריך את ההפרדה הזאת, הוא מקבל היתר מהמנהל להיות QPVV.

<שי סומך: אני רוצה לציין, כדי שה-Q.

<שי סומך: P יהפוך להיות נציג אחראי הוא צריך קורס חד פעמי של 40 עד 60 שעות, זה לא סיפור גדול ויכול להיות גם השתלמות פעם בשנה.

<שי סומך: זה לא בעיה להפוך להיות נציג אחראי, אין תנאי כשירות מחמירים.

<רינת בכר: גם היום אתם מתנהלים כחברת טבע מול משרד הבריאות בכובע של רישום תרופות ובכובע של רישום תמרוקים.

<רינת בכר: גם היום אתם רושמים תמרוקים ואף אחד לא מגביל אתכם.

<רינת בכר: זאת אומרת, אתם יכולים להשתמש באותו בן אדם לרישום תמרוקים ותרופות ואנחנו יכולים להשתמש בשתי ישויות שונות.

<רינת בכר: אתם לא מוגבלים גם היום.

<חנה לאידרשניידר: יש לי שתי שאלות.

<חנה לאידרשניידר: לגבי סעיף 1, ימנה נציג אחראי, כתוב כאן, בשים לב לסוג התמרוקים שהיה באחריותו.

<חנה לאידרשניידר: האם לא מספיק לכתוב על פי פקודה זו?

<חנה לאידרשניידר: כי איזה שיקול דעת יש לו מעבר לזה שהנציג האחראי עבר הכשרה?

<נילי דיקמן: אנחנו כתבנו בחוק את דרישת המינימום, שנציג אחראי שהוא בעל 12 שנות לימוד יצטרך לעבור הכשרה בסיסית ומינימאלית כי כמובן לא רצינו לשים איזשהו חסם גבוה מדי.

<נילי דיקמן: אבל עדיין יצרן, כשהוא ממנה נציג אחראי, זאת האחריות שלו, המפעל שלו, התמרוקים שלו, הוא זה שמכיר את התמרוקים בצורה הטובה ביותר והוא צריך להחליט האם הידע והכשירות של הנציג האחראי הזה מספקים עבורו.

<נילי דיקמן: יכול להיות, שלגבי תמרוקים מאוד רגישים הוא יחשוב שראוי לבקש מישהו שהוא בעל תואר ראשון או רוקח בטבע לצורך העניין.

<נילי דיקמן: ההחלטה הזאת בסופו של דבר היא פררוגטיבה של בעל המפעל ומי שמנהל את העסקים שלו וכל מה שהוא צריך לעשות, להבין שזאת האחריות שלו לשים מישהו שיש לו את הכלים והיכולות הנדרשות.

<חנה לאידרשניידר: בנוגע לחובות שלו בסעיף 2, הוא צריך להגיש הודעות והוראות של המנהל של רשויות במדינות מוכרות, במדינות בה יוצר התמרוק ובמדינות מוכרות שבהן התמרוק משווק.

<חנה לאידרשניידר: ספק אם הנציג האחראי יש לו את המידע לגבי רשויות בריאות אחרות.

<חנה לאידרשניידר: יש לו את המידע של היצרן, לא מעבר לזה.

<נילי דיקמן: אנחנו מדברים על מידע פומבי.

<נילי דיקמן: אם מדובר ביבואן שמשווק תכשיר שמשווק גם בחו"ל, אז היצרן שמהם הוא מקבל את המידע, צריך לעדכן אותו אם יש הודעות רגולטוריות בעייתיות לגבי התמרוק, מחסור בשוק וכו'.

<נילי דיקמן: אם מדובר בתמרוק שאין שום קשר, אפשר להסתפק במידע פומבי אבל צריך להבהיר את זה בנוסח.

רועי פולקמן: שאלה להבין מה המשמעות של זה.

רועי פולקמן: מחר בטייוואן פרסמו הערה והוא לא אסף את זה, הוא לא ידע את זה, מה החשיפה החוקית שלו?

<אמיר רשף: טייוון היא לא מדינה מוכרת.

רועי פולקמן: למה הוא חשוף?

רועי פולקמן: זו הפרה של החוק.

<איל שורצברג: הוא צריך לבחון כל העת את המציאות הרגולטורית שהשוק קיים בה, בדרך כלל זה לא קורה עם יבואנים רשמיים, זה דווקא ייקרה עם היבואנים המקבילים וכו'.

<איל שורצברג: זאת הצורה היחידה שיש לנו להבטיח שהם מסתכלים על מה שקורה בחוץ לארץ כי להם אין את המקור הזה.

רועי פולקמן: אז אולי צריך להוסיף: במידה סבירה.

רועי פולקמן: כלומר להגיד משהו כי אחרת יכולה להיות חשיפה שאומרת, בכל מדינה מוכרת היה פרסום של רשות בריאות, הרי הוא לא מחלקת מחקר.

רועי פולקמן: אני מבין את היצרן, זה בסדר - - -

<חנה לאידרשניידר: זה צריך להיכנס לחוזה בין היבואן בישראל ליצרן בחו"ל.

רועי פולקמן: זה ברור, אבל מחר היצרן לא אסף והוא לא קיבל את המידע, מחר אתם תוכלו לתבוע אותו להגיד לו, במדינה מוכרת התפרסמה חוות דעת של משרד הבריאות המקומי.

רועי פולקמן: יש פה מידתיות, יכול להיות שצריך להוסיף הערה משפטית: ככל הניתן, ברמת הסבירות או להפעיל שיקול דעת, אחרת אין גבול.

<איל שורצברג: יש לי הצעה, אפשר להגיד: במידע פומבי שמתפרסם במדינות המוכרות.

<איל שורצברג: יש אתרי אינטרנט שהוא יידע איפה לחפש את הדבר הזה.

רועי פולקמן: זה נשמע לי סביר כל עוד זה ברור מה אתה מצפה ממני.

<איל שורצברג: שיידע איפה ללכת לחפש.

<ענת מימון: הוספנו את זה.

רועי פולקמן: בסדר, זה נשמע לי סביר.

<ענת מימון: אני ממשיכה הלאה, אנחנו נמצאים בעמוד 9, סעיף 55א5.

<ענת מימון: יש פה הבהרה שהנציג האחראי זה אדם, זה פרסונה, זה אישות משפטית שזה אדם ולא תאגיד.

<ענת מימון: זה בעקבות דיון שהתקיים בפעם הקודמת.

<ענת מימון: בעמוד 10, אנחנו רוצים להוסיף פה תוספת לגבי ההסמכה של השר לקבוע תקנות.

<ענת מימון: בהתחלה ביקשנו שזה יהיה כללים ותנאים לעניין תאגיד המעסיק נציגים אחראיים אבל אנחנו רוצים לפרט את ההסמכה הזאת קצת יותר כדי לצמצם את האפשרות ואני אקריא את הסעיפים החדשים.

<ענת מימון: אני מתנצלת שאין את הנוסח בפניכם, זה נעשה ממש בדקות האחרונות.

<ענת מימון: סעיף קטן (ח) נוסיף: השר רשאי לקבוע באישור ועדת העבודה כי עוסק בתמרוקים לא יתקשר עם תאגיד לצורך שכירת שירותיו של נציג אחראי המועסק או נשכר על ידי התאגיד, אלא אם כן נושא משרה בתאגיד הוא נציג אחראי או עומד בתנאי הכשירות שחייב לעמוד בהם נציג אחראי.

<ענת מימון: וכן רשאי הוא להתנות את ההתקשרות בקיומה של מערכת מחשוב המאפשרת לנציג האחראי לבצע את תפקידיו לפי פרק זה.

<ענת מימון: בנוסף, המנהל רשאי לקבוע כי עוסק בתמרוקים לא יתקשר עם תאגיד לצורך שכירת שירותיו של נציג אחראי המועסק או נשכר על ידי התאגיד אם מצא שהתקיים אחד מאלה: התאגיד, עובד בכיר בתאגיד או נושא משרה בו הורשע או הוגש נגדו כתב אישום שטרם ניתן בו פסק דין סופי בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לדעת המנהל לשמש נציג אחראי.

<ענת מימון: או: התאגיד, עובד בכיר בתאגיד או נושא משרה גילה חוסר מיומנות, כישורים לקויים או ידע מקצועי חסר באופן העלול להביא לפגיעה בבריאות הציבור או ביעלות התמרוק, בטיחותו או איכותו.

<נורית הראל: רק הבהרה.

<נורית הראל: אני חושבת שזה בסדר רק שיהיה ברור, שהנציג האחראי יכול להיות גם בעל המפעל?

<נילי דיקמן: כן, הוא יכול להיות, אין בעיה עם זה.

<ענת מימון: עמוד 13, סעיף קטן (ה), גם לגבי אישור של נציג אחראי הוספנו את ההערה, שהביטול מונע במשך 12 חודשים להגיש בקשה לאישור ואפשר לקצר את התקופה שוב גם ביוזמתו של המנהל או לבקשת מי שהאישור לגביו בוטל.

<ענת מימון: אני ממשיכה הלאה, סעיף 55א8ב, סעיף שכבר דיברנו בו רק הנוסח טיפה השתנה לגבי הארכת הבטיחות.

<ענת מימון: "לא ישווק עוסק בתמרוקים תמרוק בישראל מבלי שנערכה לתמרוק הערכת בטיחות מקצועית, לרבות ביחס לדרך הצגתו של התמרוק והשימוש בו..." אני לא מכירה את השאר, זה סעיף שכבר עסקנו בו.

<ענת מימון: הסעיף הבא זה הסעיף שקובע את החובה על הודעה על שיווק, שזה בעצם מחליף את רישיון התמרוקים הפלוני.

<ענת מימון: גם פה אני מקריאה את ההתחלה של סעיף קטן (א): "לא ישווק עוסק בתמרוקים תמרוק בישראל מבלי שהנציג האחראי של התמרוק מסר הודעה למנהל על שיווק התמרוק בישראל והכול כפי שקבע השר".

<ענת מימון: בהמשך יש לנו הסמכות לשר, באישור הוועדה, לקבוע כי תמרוקים מסוימים בכל זאת יידרשו לרישיון תמרוקים שיינתן מלכתחילה ולא רק בהודעה על שיווק.

<ענת מימון: ופה, בעקבות הדיון, נוסף שזה יהיה באישור הוועדה ואז זה יגיע לפה ונוכל לבחון את הנושא הזה.

<ענת מימון: סעיף 55א8ד שעוסק בתמרוקים המיועדים לייצוא בלבד, אני אדגיש, אמרנו שתמרוקים רק לייצוא לא צריכים לעמוד בכל הוראות הפקודה למעט שלושה תנאים, אחד מהם זה עמידה בתנאי ייצוא נאותים.

<ענת מימון: הבהרנו בנוסח את שני התנאים הנוספים, אני מדגישה, זה בעל רישיון נקט ולא יצרן.

<ענת מימון: אני אקריא: (1א) "בעל רישיון נקט צעדים להבטחת הפרדת התמרוק המיועד לייצוא משאר התמרוקים המיוצרים במפעל ולהבטחת מניעת מכירתו בישראל".

<ענת מימון: (2) "בעל הרישיון מסר למנהל באחד לחודש בכל רבעון הצהרה על ייצור תמרוקים לייצוא, בהצהרה יפורטו התמרוקים כאמור וכן התחייבותו של בעל הרישיון לנקוט צעדים להבטחת הפרדת התמרוק המיועד לייצוא כאמור בפסקה (1א)".

<ענת מימון: בסעיף (ב) נשנה ונכתוב: (ב) "לא ייצא בעל רישיון תמרוק אלא אם נקט אמצעים להבטחת מניעת מכירת התמרוק כאמור בישראל".

<ענת מימון: אנחנו מדברים על הפעולה של השיווק, שזה פה ייצוא.

<נורית הראל: לגבי סעיף 2, מה שסיכמנו בישיבה הקודמת, שניתן את הרשימה רטרואקטיבית - - -

<ענת מימון: אחת לרבעון.

<נורית הראל: מה שיוצא ברבעון הקודם, וזה לא ברור, לא מה שיוצא בעתיד.

<ענת מימון: זאת רשימה שאחת לרבעון משקפת באותו רגע נתון שבה היא מוגשת את התמרוקים שמיועדים לייצוא בלבד.

<נורית הראל: שיוצאו עד כה.

<נורית הראל: כי יכול להיות שמחר הוא ייצא - - -

<ענת מימון: מיוצאים גם תוך כדי.

<נורית הראל: קדימה אנחנו לא יכולים לדעת.

<ענת מימון: לא מיועדים קדימה.

<נורית הראל: אין בעיה.

<נורית הראל: אל"ף, אם היה אפשר בחציון, זה יקל עלינו, זה מבטיח שפחות נפספס פעם בחציון ולא ברבעון.

<נורית הראל: דבר שני, שזה יובהר לגבי התמרוקים שהצענו ברבעון האחרון.

אלי אלאלוף: היות ואנחנו קבענו באישור של עצמנו רבעון, אני מוכן ללכת לחציון.

<יואב גזית: זה ברור שאם נמצאת במשא ומתן עכשיו - - -

<נורית הראל: אבל אני אוכל לשווק את זה לפני שהודעתי על זה, זה מה שאני רוצה שיהיה ברור.

<יואב גזית: לא ב-1 לחודש.

<יואב גזית: אבל 1 לחודש יוצא בשישי או שבת.

<נורית הראל: אז לפי חוק הפרשנות זה עובר ליום ראשון.

<יואב גזית: אבל תנו עשרה ימים אחרי חציון להגיש את הדוחות.

מיקי לוי: גם מע"מ נדחה מיום שישי ליום ראשון.

רועי פולקמן: אז תכינו את זה שבוע קודם, נו באמת.

<ענת מימון: עמוד 15, התקנות לעניין ייצוא, ככל שייקבעו, יהיו באישור הוועדה.

<ענת מימון: 55א(9), דיברנו פה על תמרוק מזיק, בעקבות הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי הורדנו את הסיפא, דיברנו על תמרוק מזיק וקבענו, שתמרוק שהזיק או עלול להזיק לבריאות האדם, לרבות תמרוק שהתקבלו לגביו תוצאות של בדיקת מעבדה המעידות – שינינו את זה למעידות על האמור והורדנו את הנושא של חשש לנזק, מה שדיברנו בישיבה הקודמת.

מיקי לוי: מצוין.

<ענת מימון: וגם תמרוק ששווק בישראל בלי שקוימה לגביו חובה שנקבעה לפי פקודה זו.

<ענת מימון: חידדנו את זה.

<ענת מימון: אני עוברת הלאה לעמוד 19.

<יואב גזית: לפני כן.

<יואב גזית: אני חושב שסעיף 2 שנוסף רק בשבוע האחרון, קובע למעשה, שכל תמרוק שלא עמד בפקודה ולא משום שהוא מסכן את הבריאות אלא אפילו משהו טכני, הוא מוגדר כתמרוק מזיק.

<יואב גזית: זה דבר בלתי אפשרי כי המשמעות של תמרוק מזיק יש לזה השלכות דרקוניות והרסניות.

<נילי דיקמן: צריך להגיד, שכל תמרוק שמשווק שלא בהתאם לפקודה הוא קודם כל תמרוק שמשווק באופן לא חוקי.

<נילי דיקמן: דבר שני, אנחנו בבריאות אומרים, שכדי לדעת שמשהו בטוח אנחנו צריכים לדעת שהוא עומד בסטנדרטים ולבדוק אותו.

<נילי דיקמן: כל מה שלא נבדק או לא עמד בסטנדרטים, חזקה עליו שהוא מסוכן, אנחנו לא צריכים להוכיח ספציפית שהדבר מסוכן.

<נילי דיקמן: כך עשינו אדוני גם לגבי תרופות.

<נילי דיקמן: בתיקון האחרון הכנסנו חזקה כזאת, שתרופה שמשווקת בניגוד להוראות הפקודה היא תרופה שיש חשש שהיא פוגעת בבריאות הציבור.

<נילי דיקמן: זה מסייע מאוד לעניין של האכיפה כי אתה לא צריך להתדיין ספציפית על הרכיבים של כל מוצר ומוצר אלא עצם זה שהוא לא חוקי הופך אותו למוצר מזיק.

רועי פולקמן: זה בסדר אבל יש מדרגים, כמו שדיברנו, יש טעות ברישום על האריזה או משהו, לא כל דבר את הופכת אותו למזיק.

<נילי דיקמן: זה רק מתיר את הסמכות להפסיק את השיווק שלו, לתפוס אותו אם צריך או לעשות ריקול.

<נילי דיקמן: זה מה שצריך.

<אמיר רשף: מבחינת היצרן או היבואן, מה שמצופה, לנקוט אמצעים סבירים למניעת השימוש בתמרוק.

<אמיר רשף: תמרוק שלא אושר, גם אם הוא תקין ובריא, הוא צריך לעבור דרך הצנרת של האישורים והרגולציה לפני שהוא מגיע לשווקים.

<יואב גזית: אין כזה דבר, כל המהות של הרגולציה שלא - - -

<אמיר רשף: לא עבר את התהליך הרגולטורי המצופה אז הוא לא אמור להגיע לשווקים.

<אמיר רשף: לא כתוב פה תמרוק שמזיק זה תמרוק שחייבים להשמיד אותו.

<אמיר רשף: זה לא כתוב פה.

<אמיר רשף: מצופה מהם למנוע את השימוש וזה נותן להם את הזכויות להפעיל את הכלים שלהם.

<אמיר רשף: זה מה שעושה הסעיף הזה.

<אמיר רשף: השם מזיק לא אומר שזה הדבר הכי נורא בעולם, זה מייצר את ההתנהלות לגבי אותו תמרוק.

רחל עזריה: נשמע לי מאוד מידתי.

אלי אלאלוף: אולי אפשר למצוא פה נוסח שנותן יותר גמישות או מבטא את הגמישות שאתם אומרים.

<נילי דיקמן: בפקודת הרוקחים, בסעיף שנוגע לתרופות עשינו את זה כחזקה ואז אפשר לסתור אותה אם רוצים להקל מעט.

<אמיר רשף: גם הצד המנהל, הוא רשאי המנהל, אין חובה שהוא חייב.

אלי אלאלוף: אז תחזרי על ההגדרה שאתם ממליצים.

<נילי דיקמן: אני רק אומרת, שאפשר לקחת את הנוסח שמפורט לגבי תרופות, זה בסעיף 55י, סעיף קטן (ג), שבעצם הגדרנו את זה כחזקה שכן ייראו תכשיר כמזיק ואז יהיה אפשר לסתור את זה במקרה המדגים.

<נילי דיקמן: אבל חובת ההוכחה על היצרן.

אלי אלאלוף: מקובל התיקון הזה?

<יואב גזית: בוודאי שלא.

<יואב גזית: כל תמרוק שלא עומד בעקרונות הפקודה, הגדרה של תמרוק כמזיק, יש לזה השלכות דרמטיות של חזרה מהשוק, של ריקול.

<אמיר רשף: הוא לא אמור להגיע לשוק.

<יואב גזית: אין דבר כזה של אישור, אתה כנראה לא מכיר את החקיקה הזאת.

<אמיר רשף: לא מסרת לו - - -

<יואב גזית: אתה עובד עכשיו ללא אישור.

<יואב גזית: ברגולציה האירופית יש הבחנה בין רמות שונות של סיכונים שיכולים לקרות.

אלי אלאלוף: אולי אפשר להוסיף משהו שאם זה טכני - - -

<נילי דיקמן: אני רוצה להדגיש, כל העניין של הגדרת מוצר כתמרוק מזיק, אפשר לבחור מונח אחר, אפשר לכתוב תמרוק לא חוקי מבחינתנו כדי שיחולו הסמכויות לגביו בסעיף קטן (ב).

<נילי דיקמן: וזה אומר, לנקוט צעדים למניעת השימוש בתמרוק, לעדכן את היצרן, להודיע על החזרה מהשוק, אם צריך למסור הודעה לציבור וחובות לדיווח למנהל על האמצעים שננקטו.

<נילי דיקמן: זה לא משהו שאני סוגרת את המפעל מחר.

<נילי דיקמן: לא חייבים לקרוא לזה תמרוק מזיק.

<יואב גזית: לתמרוק מזיק יש השלכות.

אלי אלאלוף: היא הציעה משהו אחר אז תקשיב.

אלי אלאלוף: נילי, מה ההמלצה הסופית שלך?

<נילי דיקמן: אני הייתי משאירה את המצב הקיים.

אלי אלאלוף: מקובל.

אלי אלאלוף: נמשיך הלאה.

<ענת מימון: אני עוברת לסעיף ההשגה, זה סעיף שהוסף לבקשתכם, סעיף 55ב1.

<ענת מימון: אני אקריא אותו: "על החלטה כמפורט להלן, שניתנה על ידי מי שהסמיך המנהל לכך, רשאי מי שההחלטה ניתנה בעניינו להגיש השגה בכתב: (1) החלטה לעניין מתן רישיון תמרוקים לפי סעיף 55א1.

<ענת מימון: (2) החלטה לעניין הגבלת רישיון תמרוקים, התלייתו, ביטולו או סירוב לחדשו וכן החלטה לעניין הארכת התלייה או הגבלת רישיון, לפי סעיף 55א3.

<ענת מימון: (3) החלטה לעניין אישור נציג אחראי לפי סעיף 55א5.

<ענת מימון: (4) החלטה לעניין הגבלה, התלייה או ביטול אישור של נציג אחראי, וכן החלטה לעניין התניית המשך עיסוקו כנציג אחראי בקיומם או במילויים של תנאים שקבע המנהל, לפי סעיף 55 א8".

<ענת מימון: בסעיף (ב) אנחנו רק קובעים, שזה השר יקבע, כלומר זה יהיה בתקנות: הוראות לעניין הגשת השגה לפי סעיף זה – לא צריך את הסיפא כי כמובן שתקנות מפורסמות – והתקנות יקבעו את המועדים ובפני מי תוגש כל השגה כזאת.

<רוית דינמז: הסעיף הקודם, נול להעיר לגביו, לגבי התקנות?

<רוית דינמז: סעיף 55ב(ב).

<ענת מימון: לא היה בו שינוי מהישיבה הקודמת.

אלי אלאלוף: לא היה שינוי אז אני לא פותח סעיפים.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

<ענת מימון: אנחנו עוברים לעמוד 20, ייבוא תמרוקים.

<ענת מימון: גם פה זה משהו שהוסף לבקשת התעשייה והיבואנים.

<ענת מימון: אני אסביר, הכלל אומר, שלא מייבאים תמרוק אלא אם כן מציגים בפני המנהל תעודת שיווק חופשי, כלומר, שהתמרוק הזה משווק במדינות מוכרות ועל סמך התעודה הזאת מאפשרים את הייבוא של התמרוק.

<ענת מימון: באו היבואנים ואמרו, קורה שיש השקה בינלאומית, עדיין לא הוציאו לנו את תעודת שיווק חופשי ואנחנו מבקשים לייצר איזשהו מנגנון שיאפשר לנו לייבא את אותו תמרוק ובדיעבד, בחלוף שבועיים שלושה להמציא את אותה תעודה שנדרשה.

<ענת מימון: מה שאנחנו ניסחנו פה זה סעיף שקובע את התנאים בהם אפשר יהיה לעשות את השיווק הזה.

<ענת מימון: אני אקריא ואז נשמע הערות אם יש לסעיף.

<ענת מימון: "על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי עוסק בתמרוקים לייבא תמרוק לישראל לפני שניתנה לו תעודת שיווק חופשי אם התקיימו כל התנאים הבאים: לא ניתנה תעודת שיווק חופשי בשל שיווק לראשונה של תמרוק חדש שנעשה בישראל ובמדינות מוכרות בו זמנית.

<ענת מימון: נמסרה הודעה על שיווק תמרוק לפי הוראות הסעיף שקובע את ההודעה על שיווק.

<ענת מימון: להודעה על שיווק תמרוק צורפה הצהרה של היצרן בדבר השיווק לראשונה של התמרוק, רשימת המדינות בה מבוצע שיווק כאמור ומועד השיווק וכן תעודה שניתנה בידי הרשות המוסמכת לכך במדינה מוכרת בדבר אפשרות עקרונית לשיווק חופשי באותה מדינה, גם אם לא נעשה בפועל.

<ענת מימון: תעודת שיווק חופשי של התמרוק תימסר למנהל בתוך 21 ימים מיום הייבוא של התמרוק לישראל.

<ענת מימון: התקבלה הודעה על שיווק ללא תעודת שיווק חופשי כאמור בסעיף קטן (ג), יבדוק המנהל את הבקשה ורשאי הוא להודיע על עצירת השיווק של התמרוק אם סבר כי השיווק של התמרוק טרם הצגת התעודה מעידה על שיווק חופשי עלול להזיק לבריאות הציבור.

<ענת מימון: לא הועברה תעודת שיווק חופשי למנהל לפי סעיף ג(4) בתוך 21 ימים יורה המנהל על עצירת השיווק של התמרוק.

<ענת מימון: עוסק בתמרוקים ששיווק תמרוק לפי סעיף קטן (ג) מבלי שהמציא תעודת שיווק חופשי כאמור לא יוכל לשווק תמרוק לפי הוראות סעיף קטן (ג) במשך שלוש שנים".

<ראובן בילט: בסעיף (1) כתוב: שנעשה בישראל ובמדינות כאמור.

<ראובן בילט: כל המדינות?

<ענת מימון: תיקנתי עכשיו בקריאה: במדינות מוכרות.

<ענת מימון: רק במדינות מוכרות.

<ראובן בילט: זאת אומרת, נניח לדוגמה מדינה מוכרת כמו איטליה, גרמניה, צרפת ובריטניה, אז מה, צריך שבכל המדינות יהיה, לא מספיק במדינה אחת?

<ראובן בילט: לפי זה הדבר אבסורד, צריך לחכות שבכל המדינות יהיה?

אלי אלאלוף: הבנו את ההערה.

אלי אלאלוף: יש תשובה?

<נילי דיקמן: אנחנו רוצים להגביל את זה באמת למינימום שלוש מדינות.

<נילי דיקמן: למשל אם מישהו משווק רק בבריטניה ואז בישראל ורוצה לקרוא לזה השקה, זה נראה לנו לא שייך.

<נילי דיקמן: זה לא המקרה, הם עצמם הציגו את זה כמקרה שבו משווקים בבת אחת במספר מדינות ולכן אנחנו חושבים לקבל את זה לשלוש מדינות לכל הפחות.

אלי אלאלוף: למה צריך שלוש מדינות?

<נילי דיקמן: כדי שהרף יהיה גבוה, שלא כל מקרה של ייבוא של תמרוק ממדינות מוכרות יגידו זו השקה בינלאומית.

<ראובן בילט: סליחה, צרפת לא מדינה מספיקה?

<נילי דיקמן: במה זה שונה, איך זה אתה הופך להשקה?

אלי אלאלוף: אם היום מוכרים את המוצר או יוצאים ל-free sale באותה מדינה, צרפת, אמרתם רשימת מדינות, כל מדינה צריכה לספק אתכם.

אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה בעיה.

<נילי דיקמן: הרציונל של הסעיף כולו, שהם באו ואמרו לנו, באופן רגיל לפני שאתה מביא פה את התמרוק לישראל אתה צריך תעודת free sale שזה משווק במדינה מוכרת, מדינה אחת מספיקה.

<נילי דיקמן: הם באו ואמרו לנו, תראו, יש מצבים שאנחנו עושים השקה בין-לאומית שבאופן מתואם מתחילים את השיווק של התמרוק בכמה מדינות בו זמנית.

אלי אלאלוף: אחת או יותר.

<נילי דיקמן: אבל אחת או יותר זה כמעט כל מקרה של ייבוא תמרוק.

אלי אלאלוף: לא, של מדינות מוכרות.

<נילי דיקמן: זה המצב הרגיל.

<איל שורצברג: אנחנו מדברים פה על החריגים, אנחנו לא מדברים פה על הכלל, בכלל לא צריכה להיות בעיה.

<איל שורצברג: הושק, יש free sale, זה עניין של ימים בודדים.

<איל שורצברג: פה מדובר על איזשהו מהלך שאומרים זהו מהלך גלובאלי.

<איל שורצברג: אנחנו חוששים, שבמדינה מאן דהוא איפשהו יביאו את זה לפה.

אלי אלאלוף: הבנתי, סיכמנו על שלוש מדינות מוכרות.

<נילי דיקמן: עוד הערה.

<נילי דיקמן: דנו רבות בסעיף הזה, אם אפשר להציע שינוי קל בנוסח.

<נילי דיקמן: דנו רבות בנוסח הזה, רצינו להיענות לבקשה של איגוד לשכות המסחר, אבל יש כאן איזשהו סיכון שאנחנו חשופים אליו, שהתעודה מגיעה רק אחרי 21 יום.

<נילי דיקמן: אז רצינו להגביל את זה בתקנות לסוגים שונים של תמרוקים, או להחריג תמרוקים מסוימים שהם יותר רגישים מההסדר, כמו תינוקות וכו'.

אלי אלאלוף: אז תשימו את זה בתקנות.

<נילי דיקמן: כן, הסמכות להתקין את זה בתקנות.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם, שאנחנו חייבים לסיים היום את החוק.

<ענת מימון: אנחנו עוברים הלאה לעמוד 22.

<ענת מימון: יש פה סעיף שמחריג ייבוא אישי של תמרוקים, אני אקריא: 55ג2.

<ענת מימון: הוראות פרק זה, למעט סעיפים 55ב(א)(1) ו-55ד – שזה הסעיפים שמדברים על חומרים רעילים ומוצרים אסורים – לא יחולו על ייבוא של תמרוק על ידי יחיד, שאינו מיועד לצורכי אספקה, ייצור או מתן שירותים ואינו במסגרת של פעילות מסחרית, ובלבד שהוא מיובא בכמות סבירה לשימושו האישי או המשפחתי של אותו יחיד.

<ענת מימון: פותרים פה מישהו שמביא לעצמו תמרוקים מחו"ל, כמובן שהוראות הפקודה לא צריכות לחול עליו.

<ענת מימון: אנחנו עוברים לסעיפים של הענישה הפלילית והעיצומים המנהליים.

<ענת מימון: עשינו התאמה של כל הסעיפים לשינויים שעשינו בנוסח ורק אקריא את הסעיפים.

<ענת מימון: סעיף 60 פסקה (6): (6ב) "עוסק בתמרוקים ששיווק בישראל תמרוק בלי שנערכה לגביו הערכת בטיחות מקצועית ולא הוצא לו דו"ח בטיחות מעודכן, בניגוד להוראות סעיף 55א8ב".

<ענת מימון: (6ג) "בעל רישיון שלא מסר למנהל באחד לחודש בכל חציון דיווח על ייצור תמרוקים לייצוא, בניגוד להוראות סעיף 55א8ד(א)(2)".

<ענת מימון: ואנחנו מוסיפים גם: בעל רישיון שייצא תמרוק מבלי שנקט צעדים להפרדת המוצר משאר המוצרים לפי 55א8ד(ב).

<ענת מימון: זה המדרג הנמוך של הענישה הפלילית.

<ענת מימון: בסעיף קטן (ב) התאמנו את 26א לנוסח של האכסון הסיטונאי.

<ענת מימון: (26ב2) "עוסק תמרוקים ששיווק בישראל תמרוק בלי שהנציג האחראי של התמרוק מסר לגביו הודעה על שיווק התמרוק בניגוד להוראות לפי סעיף 55א8ג".

<ענת מימון: (26ב3) "בעל רישיון תמרוקים שלא נקט צעדים להבטחת הפרדת תמרוק המיועד לייצוא משאר התמרוקים המיוצרים במפעל ולהבטחת מניעתו בישראל, בניגוד להוראות סעיף 55א8ד(א)(1א)".

<ענת מימון: (26ד) אני רק מבהירה, שזה כל פסקה 2 של סעיף 55א9, שזה כל האמצעים שצריך היה לנקוט, גם מה שחל עליו כחובה וגם אמצעים שהמנהל הורה לו לנקוט בהם.

<ענת מימון: בנוסף, אחרי פסקה (27), אנחנו מוחקים את (27ב), שזה החריג של הייבוא ללא תעודת שיווק חופשי כי הגענו למסקנה, שככל שאתה משווק ללא תעודת ייבוא חופשי שלא לפי התנאים, למעשה אתה עובר על ההוראה הכללית שאסור לך לייבא תמרוק ללא תעודת שיווק חופשי ולכן (27א) מספיק.

<ענת מימון: עמוד 24, העיצומים הכספיים, גם ההוראות שהותאמו, אני מקריאה ברצף: (4) "עוסק בתמרוקים ששיווק תמרוק בישראל בלי שנערכה לגביו הערכת בטיחות מקצועית ולא הוצא לו דוח בטיחות מעודכן, בניגוד להוראות סעיף 55א8ב.

<ענת מימון: " (5) יצרן או יבוא שלא מינה נציג אחראי בעל ידע והכשרה מתאימה בשים לב לסוג התמרוקים בהם הוא עוסק, בניגוד להוראת סעיף – אין לו עדיין מספר, זה הסעיף חובות יצרן או יבואן.

<ענת מימון: (6) יצרן או יבואן שלא דרש לקבל לידיו אחת לרבעון דיווח מאת הנציג האחראי על תיקי התמרוקים בהם הוא מחזיק עבורו בנציג אחראי כאמור באותו סעיף, סעיף (ג)(2).

<ענת מימון: (7) יצרן או יבואן שלא קיים אחת לשנה ביקורת על פעילות הנציג האחראי כאמור בסעיף (ג).

<ענת מימון: (8) יצרן או יבואן שלא קבע נהלי עבודה פנימיים שיסדירו את אופן העברת המידע בין הנציג האחראי ובינו ואת אופן הטיפול בתמרוקים מזיקים כאמור בסעיף (ג)(4).

<ענת מימון: (9) בעל רישיון שלא מסר למנהל באחד לחודש בכל חציון דיווח על ייצור תמרוקים לייצוא, בניגוד להוראות סעיף 55א8ד(א)(2).

<ענת מימון: גם פה אנחנו מוסיפים את בעל הרישיון שייצא תמרוק מבלי שנקט צעדים להפרדת המוצרים לפי 55א8ד(ב).

<ענת מימון: אני ממשיכה לעיצומים הכספיים במדרג הגבוה ביותר.

<ענת מימון: גם פה עשינו התאמה לגבי האכסון הסיטונאי ונוספו שני עיצומים: (2ב) עוסק בתמרוקים ששיווק בישראל תמרוק בלי שהנציג האחראי של התמרוק מסר לגביו הודעה על שיווק התמרוק או בלי שתוכן ההודעה עומד בהוראות שקבע השר בניגוד להוראות לפי סעיף 55א8ג.

<ענת מימון: (2ג) בעל רישיון תמרוקים שלא נקט צעדים להבטחת הפרדת תמרוק המיועד לייצוא משאר התמרוקים המיוצרים במפעל ולהבטחת מניעת מכירתו בישראל, בניגוד להוראות סעיף 55א8ד(א)(1א).

<ענת מימון: עמוד 26, פסקה (7), כמו שהסברתי, מדובר בייבוא שהוא חריג לכלל ולכן אין צורך לקבוע עבירה נפרדת, די בעבירה שבפסקה 6, אז אנחנו מוחקים את פסקה 7.

<ענת מימון: אני עוברת לסעיף האגרות, סעיף 66.

מיקי לוי: אנחנו לא נוגעים באגרות?

אלי אלאלוף: כן, כבר מגיעים.

<ענת מימון: אני אקריא עוד מעט את הסעיף.

<רוית דינמז: רק חידוד, יש לנו את סעיף הדיווח הרבעוני שהופך לחציוני: בניגוד להוראות סעיף 55א8ד(א)(2), הוא מופיע גם כסנקציה פלילית שהעונש מאסר בצידה הוא עד חצי שנה וגם כעבירה מנהלית במישור של העיצומים הכספיים.

<ענת מימון: במדרג הנמוך של העבירה המנהלית, 20,000.

<רוית דינמז: כן.

<רוית דינמז: נכון, לדעתי לפחות, להוציא את זה מהסנקציה הפלילית, כי קודם זו עבירת דיווח.

<רוית דינמז: דבר שני, אם זה מדבר - - -

אלי אלאלוף: אם משרד המשפטים יגיד כן אז סיימנו.

<נילי דיקמן: אנחנו מודעים לכך שזאת עבירת דיווח ולכן שמנו את זה במדרג של חצי השנה.

<רוית דינמז: כן, אבל קודם כל זה דיווח.

<רוית דינמז: דבר שני זה על ייצוא וזה על השוק בכלל בחו"ל.

<רוית דינמז: דבר שלישי, אם אנחנו נמצאים במדרג הנמוך, יש לנו את המישור של העיצומים הכספיים, זה לא צריך להיות גם וגם.

<נילי דיקמן: כן, כמעט כל העיצומים הכספיים כוללים גם עבירות פליליות.

<נילי דיקמן: אני גם רוצה להגיד, שאומנם זה מדבר על ייצוא אבל חובת ההצהרה נועדה לאפשר לנו לפקח על כך שהמוצרים האלה לא יזלגו לתוך ישראל ולא כל כך לפקח על מה שקורה בחו"ל ולכן הרציונל בחובת הדיווח היא בריאות הציבור במדינת ישראל.

<רוית דינמז: אנחנו לא מתנגדים לא לדיווח וגם לא לזה שזה יהיה במישור של העיצומים הכספיים, אנחנו כן מתנגדים לזה שזה יהיה סעיף פלילי שעונש מאסר בצדו.

אלי אלאלוף: מבחינתנו, היועצת המשפטית אומרת שזה מקובל.

<ענת מימון: שתהיה רק סנקציה מנהלית על דיווח כזה.

אלי אלאלוף: או-קי?

אלי אלאלוף: מקובל.

<שי סומך: אני חושב שגם נכון שתהיה עבירה פלילית למקרים הפתולוגיים.

אלי אלאלוף: אנחנו לא צריכים להחמיר.

אלי אלאלוף: אנחנו נאמץ את ההמלצה שלך.

<רוית דינמז: תודה.

<רוית דינמז: ויש לנו גם סעיף (26ב3), עמוד 23, נושא סנקציה פלילית בצדו.

<רוית דינמז: מדובר על הפרדת התמרוק, הבטחת מניעת מכירתו, דיברנו כבר - - -

אלי אלאלוף: פה לא נשנה.

<ענת מימון: אנחנו עוברים לסעיף 66, עמוד 26, זה הסעיף שקובע את האגרות.

<ענת מימון: אני רק מזכירה, בנוסח שהגיע לוועדה נקבע שהאגרות ייקבעו בתקנות.

<ענת מימון: הוועדה ביקשה, שהחוק יקבע את האגרות בתוספת, תוספת ניתן לשנות אותה כמו חקיקת משנה, כלומר, לא צריך לעבור שלוש קריאות, באים לוועדה ומשנים את התוספת.

<ענת מימון: לכן אני מקריאה כרגע את מה שנקבע לגבי התמרוקים: "(א1) (1) מבקש רישיון תמרוקים או חידושו, או מי שמגיש בקשות ומוסר הודעות לעניין תמרוקים ישלם אגרות כמפורט בתוספת רביעית ה'; (2) השר, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע בתוספת רביעית ה' אגרות בעד שירות הניתן לפי פקודה זו והוראות לעדכונן וכן לשנות את סכומי האגרות; (3) סכומי האגרות הנקובים בתוספת ה' יעודכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש הידוע באותו מועד לעומת המדד הבסיסי.

<ענת מימון: סכומי האגרות לאחר עדכונם יפורסמו באתר האינטרנט.

<ענת מימון: לעניין זה – "המדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "המדד הבסיסי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם; "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.

<ענת מימון: (4) סכומי האגרות בתוספת רביעית ה' יעוגלו בהתאם לחוק עיגול סכומים, ואולם הסכום הנקוב באגורות או בחלק מאגורה יעוגל לאגורה הקרובה".

<ענת מימון: אני עוברת לעמוד הבאה ומקריאה את האגרות, שזה התוספת הרביעית ה' בעמוד 28.

<ענת מימון: רישיון תמרוקים כללי - 1,723 שקלים חדשים מסירת הודעה על שיווק תמרוק - 1,313 שקלים חדשים הוספת גוון להודעה על שיווק - 161 שקלים חדשים שינוי שם של תמרוק שנמסרה לגבי על הודעה על שיווק - 161 שקלים.

<ענת מימון: זה לגבי אגרות אדוני.

אלי אלאלוף: יש לנו פה הסתייגות של חבר הכנסת רועי פולקמן.

רועי פולקמן: שתי הערות והתייחסות.

רועי פולקמן: אני ביקשתי בכלל למחוק את הסעיף הזה ואני רוצה להבין כמה דברים.

רועי פולקמן: אחד, כל מיני סמכויות הועברו לחברות, למה אנחנו ממשיכים לגבות אגרות בכלל על הודעות מסוגים שונים?

רועי פולקמן: מה הערך של האגרה הזאת?

רועי פולקמן: אני בעיקר מדבר על אגרות שהנטל הרגולטורי שלהן הוא כבד.

רועי פולקמן: כל האגרות של 161 שקלים, מה התוחלת שלהן, מה המשמעות המינהלית שלהן?

רועי פולקמן: אם המשמעות היא הכנסת כספים נטו, אז אני מבקש שהסעיף הזה יימחק ותמצאו דרך אחרת לגבות, תגבו מכס, תעלו במשהו את המכס, אני לא יודע במה, לא דרך מנגנון האגרות, מנגנון האגרות יש לו נטל בירוקרטי, אנחנו הודענו בהחלטת ממשלה, שאנחנו רוצים לטפל בהורדת האגרות שיש להן נזק חמור.

רועי פולקמן: אז אחד, אני רוצה הסבר כללי לאגרות הנמוכות ומה ההסבר המינהלי, לא כי זה מכניס כסף למשרד הבריאות או למשרד האוצר.

רועי פולקמן: הדבר השני, הסיפור של דברים חדשים שלגביהם בטח לא בעת הזאת, בכפוף להחלטת ממשלה שעברה, לא יכול להיות, לא רק שאנחנו עושים חקיקה חדשה, אנחנו לא מקלים באגרות שזה מה שהייתי מצפה לראות באופן כללי, אנחנו גם מוסיפים אגרות.

רועי פולקמן: זה בוודאי אני מבקש לייתר את החוק הזה לחלוטין, את האגרות החדשות.

<אמיר רשף: הסברתי את זה בדיונים קודמים בוועדה, כשעושים רגולציה ויש לה עלות ועשינו את זה גם בחוק המזון, המנגנון הוא, שאותם צרכני הרגולציה, היבואנים והיצרנים, נושאים בעלויות של המערך הרגולטורי.

<אמיר רשף: במקרה הנוכחי שאנחנו דנים פה אני אומר לך חבר הכנסת פולקמן, הם לא נושאים במלוא העלויות.

<אמיר רשף: כרגע הכנסות המדינה מאגרות, גם אם יגדלו קצת לאור השינוי שאנחנו עושים פה, הם לא מכסים את כל עלות המערך הרגולטורי.

רועי פולקמן: כמה בסך הכול אגרות על תמרוקים נכנסות בשנה לקופת המדינה?

<אמיר רשף: ב-2016 זה יגיע לסדר גודל של 16 מיליון שקל.

<אמיר רשף: עלות המערך הרגולטורי בשנתיים שלוש הראשונות עומד להיות 30 מיליון, אולי אחר כך יפחת כי יש לנו את עלויות ההקמה ועלויות ראשוניות יפחתו כך שהמדינה פה כבר בגירעון.

<אמיר רשף: ברגע שעושים שינוי גוון, שינוי שם, מבחינת המערך הרגולטורי יש פה במובן מסוים עוד מוצר שמסתובב בשווקים.

<אמיר רשף: הם צריכים לדעת את זה, הם צריכים לראות שמעדכנים את תיקי התמרוקים גם בצד הרגולטור, זה לא משהו מנהלי ובזה זה נגמר.

<אמיר רשף: יש לזה משמעויות, יש לזה תיעוד, אולי ירצו לקחת את זה לבדיקות בעקבות השינויים.

מיקי לוי: הסכומים האלה מופחתים ב-300?

רועי פולקמן: לא, ירד מ-300 ל-161 אבל אני טוען שגם 161 הזה מיותר.

<אמיר רשף: דבר אחד שעשינו פה, הורדנו את זה ל-161 ויישרנו קו בין גוון לשינוי שם.

<אמיר רשף: דבר שני, לגבי שאלתך בעניין המוצרים החדשים שעוברים ממשרד הכלכלה- מה שאני מציע כדי להמתיק את הגלולה – ושוב, הרגולציה תחול גם עליהם ולכן גם למוצרים האלה יש עלויות רגולטוריות - לגבי אותם בשמים וסבונים מוצקים שעוברים ממשרד הכלכלה/מכון התקנים לרגולציה של משרד הבריאות אני מציע הוראת שעה, פטור זמני שיפתור אותם למשך שנתיים.

<אמיר רשף: בנוסף לכך, זה התחייבות שאמרנו שאנחנו מתכוונים לעשות.

<אמיר רשף: ככלל, ברגע שמשנים רגולציה, נכנסים שחקנים, נכנסים מוצרים, זה משנה את כל תמונת ההכנסות ואת כל התמונה של השירותים עבורם נגבים הכספים.

<אמיר רשף: בצד ההוצאות הגדלנו מראש, ואת צד ההכנסות קשה לנו לצפות אחד לאחד מה זה יעשה ולכן, כשנה לאחר שהרפורמה תיכנס לתוקף אנחנו מציעים, שהצוותים המקצועיים יבחנו את ההשלכות מבחינת ההכנסות ולאור זה נציע אגרות חדשות, נוכל – נפחית, לא נוכל – לא נפחית, נצטרך – נעלה.

<אמיר רשף: אבל נבחן את הדברים, זה לא שהאגרות האלה הן מפה ועד עולם.

<אמיר רשף: בהקשר זה אבקש גם כנהוג באגרות, האגרות לא יהיו רק של השר האחראי ליישום החוק אלא אגרות גם באישור שר האוצר.

<אמיר רשף: זה משפט גנרי בחקיקת אגרות.

רועי פולקמן: אדוני היושב ראש, ברגע שאנחנו עושים עכשיו הוראת שעה שפוטרת מאגרות ואחר כך נצטרך לדון בזה מחדש, אני מקבל את זה שאפשר יהיה לדון, יהיה לנו זמן לדון על האגרות באופן כללי, אבל כל עוד כרגע פותרים אותן - - -

<ענת מימון: אני רק אבהיר.

<ענת מימון: הוראת השעה אומרת, ששנתיים זה פטור, בתום אותן שנתיים אם אנחנו לא עושים כלום, נכללות עליהן האגרות.

רועי פולקמן: ברור לי, אבל יש לנו זמן לבחון את המשמעות של האגרות האלה אז לפחות פותרים אותן בינתיים.

נורית קורן: זה פותר כרגע אבל זה נראה - - -

רועי פולקמן: זה נותן לנו שנתיים לנהל שיח על נושא האגרות.

<אמיר רשף: חברים, גם למוצרים האלה יש עלות רגולטורית, יכול להיות שיהיה נכון אחרי שנתיים להכניס אותם לאגרות ולהוריד לכולם למשל, נוריד גם למשחות השיניים, לא רק לבשמים היוקרתיים.

רועי פולקמן: לא רק בשמים, אבל בכלל, בסדר.

<איל שורצברג: אני חושב שאפשר יהיה לבחון שני דברים.

<איל שורצברג: קודם כל צריך לזכור, שאנחנו ויתרנו פה על אגרות נוספות שהיו בעבר, שדובר עליהן, על אגרות ננו וטכנולוגיות חדשות שייכנסו, שהן הרבה יותר מורכבות לבדיקה, כך שהדבר הזה ירד.

<איל שורצברג: זאת אומרת, ניתנו פה הקלות רגולטוריות משמעותיות.

<איל שורצברג: הדבר הנוסף הוא, שיהיה גם מעניין לבחון האם באמת הרפורמה דאגה לאזרחים כמו שאנחנו רוצים שהיא תדאג ותוזיל את המחירים.

רועי פולקמן: זאת בוודאי מטרתנו ובגלל זה אני מדבר על האגרות.

<נורית הראל: אני רק מבקשת הבהרה לגבי הפטור מאגרות, זה לגבי כלל האגרות או רק לבשמים וסבונים שזה רק לייבוא בעצם?

<אמיר רשף: בשמים וסבונים מוצקים.

<אמיר רשף: אני לא אומר שזה רק לייבוא, אם מישהו שייצר את זה בארץ, גם לו זה יחול.

<אמיר רשף: השינוי הוא - - -

רועי פולקמן: שלו יש גם השלכה ישירה על הצרכן.

<נורית הראל: בארץ אין תעשיית בשמים, אנחנו לא מייצרים בשמים כמעט, שאר הדברים מגיעים מייבוא, בוא נדייק בפרטים.

<נורית הראל: אם אתם מעוניינים לעזור, תעזרו לתעשייה המקומית.

<אמיר רשף: השיקול פה הוא לא לעזור ליבואנים או לעזור ליצואנים, השיקול פה הוא שיש - - -

אלי אלאלוף: רגע, רגע, אחד אחד, אי אפשר כך, אחרת לא הבנו כלום.

<נורית הראל: אני רוצה להסביר.

<נורית הראל: עיקר האגרות שנופלות על התעשייה המקומית זה על הנוטיפיקציה, על התכשירים שאנחנו מייצרים בארץ: סבונים, קרמים וכו'.

<נורית הראל: עליהם אין פטור, אנחנו נתחיל לשלם את האגרות.

<נורית הראל: לעומת זאת, המוצרים שהם סבונים מוצקים ובשמים, ברובם הם ייבוא.

רועי פולקמן: רגע, רק להבין, החדשים אמרנו, קודם כל אנחנו לא רוצים להשיט אגרות חדשות.

רועי פולקמן: אז אין בחוק אגרות חדשות, זה דבר ראשון.

רועי פולקמן: שנית, הפחתה באגרות, שעליהן הוסכם, גם עליכם.

רועי פולקמן: ושלוש, על אותו סעיף שרצו בחוק המקורי להכניס אגרות חדשות על מוצרים, אותן אנחנו מקפיאים לשנתיים כדי לבחון אם זה נדרש.

<נורית הראל: אבל החוק הזה מחיל עלינו הוצאות מאוד גדולות, מחיל עלינו לקיים נציג אחראי, לעשות הערכת בטיחות שעולה הרבה מאוד כסף, להכין תיק מוצר עבור כל מוצר, ובנוסף לשלם את האגרות הקיימות.

<נורית הראל: זה משיט עלינו עלויות עצומות כדי להיכנס לחוק הזה.

<נורית הראל: לכן, אם היה לנו פטור מאגרות למשך שנתיים זה היה מקל עלינו.

אלי אלאלוף: אני רוצה לומר, הגענו על סמך ההסתייגות שהגיש חבר הכנסת רועי פולקמן, עשינו דיון נוסף והגענו לסיכום הזה.

אלי אלאלוף: אני חוזר, הפחתה - - -

<נורית הראל: זאת הקלה ליבואנים.

<ראובן בילט: הייצוא קיבל פטור מאגרה לייצוא, זה שכחנו, רק לפני חודש.

אלי אלאלוף: מותר ליושב ראש לסיים משפט?

אלי אלאלוף: אני חוזר.

אלי אלאלוף: הפחתנו באגרות מסוימות.

אלי אלאלוף: לגבי הסבונים ובשמים שעברו ממשרד הכלכלה למשרד הבריאות, שנתיים מקפיאים את זה והופכים את החוק להוראת שעה לשנתיים.

אלי אלאלוף: זה מוקפא.

אלי אלאלוף: מהשנה השנייה נקיים דיון ונראה מה המצב.

אלי אלאלוף: אם המצב מכביד והוא לא טוב, יש לנו גם את הסמכות להמליץ לתקן את זה.

אלי אלאלוף: לדעתי הגענו לפשרה שגם מקובלת על שר הבריאות, גם מקובלת על האוצר ולדעתי יותר טוב מזה לא הייתי חולם עליו.

אלי אלאלוף: מה גם, שרק הבוקר מישהו הזכיר לי שהיינו אמורים לתת תשובה לזה וזאת התשובה שקבענו לתת.

<נורית הראל: אני בכל זאת רוצה להביע התנגדות התעשייה המקומית כי אנחנו מקבלים את ההכבדות של האגרות בעוד האחרים - - -

רועי פולקמן: רגע, אין הכבדות, חשוב לומר.

רועי פולקמן: יש רגולציה אחרת אבל אין הכבדה באגרות.

<נורית הראל: יש רגולציה שבתוכה יש הכבדה כלכלית גדולה.

<נורית הראל: אני מדברת ואני אבקש מיואב - - -

אלי אלאלוף: החוק הזה מכביד עליכם כלכלית?

<נורית הראל: מאוד, משמעותית.

<נורית הראל: להכין תיק מוצר זה אלפי שקלים ואנחנו נצטרך להכין לכל תיק, מעבר לאגרות, אלפי שקלים.

<נורית הראל: אז אם הסכמתם ללכת לקראת הייבוא, אין סיבה.

<נורית הראל: שלא תפחיתו - - -

רועי פולקמן: ההפחתה מ-312 ל-161 לא חוסכת?

אלי אלאלוף: שהציבור יידע, יש פיקוח טוב יותר, זה יגדיל את המכירות שלכם.

<נורית הראל: זה לא יגדיל לנו את המכירות, להפך, זה יסגור את המפעלים הקטנים, ואני מתפלא יואב שאתה לא משתתף בשיח.

<יואב גזית: אני רוצה לחדד את הסוגיה.

<יואב גזית: כשאומרים עלות לתעשייה כתוצאה מהרגולציה, יש עלות כללית אבל על פי הרגולציה, כל תמרוק טרם השיווק כרוך בהשקעה שאין מחלוקת שהיא בסדר גודל של 5,000 שקלים.

<יואב גזית: הכנת תיק המוצר, שזה הערכת בטיחות - - -

רועי פולקמן: זה סביר.

<יואב גזית: על פי הרגולציה האירופית שדורשת את זה, אין לנו נוטיפיקציה.

<יואב גזית: פה באו ואמרו, תהיה עלות נוטיפיקציה בנוסף להכנסת תיק מוצר.

<יואב גזית: יבואן, את הכנת תיק המוצר הוא לא משלם, הוא מקבל את זה מהיצרן.

<יואב גזית: זו אפליה חמורה של התעשייה.

רועי פולקמן: אני רק שואל שאלה טכנית, ההורדה מ-312 ל-160 היא לא הקלה, היא לא הורדה?

<יואב גזית: היא הקלה.

רועי פולקמן: בשינוי שם של תמרוק, בעת שזה עלה בדיונים המוקדמים שעשינו.

<יואב גזית: אבל אתה מסתכל על ה-1,312 שקל, זה אלה שבאירופה.

<אמיר רשף: המעבר ממשך זמן של חצי שנה לקבלת אישור על תמרוק חדש להודעה מידית, זה לא חוסך 5,000 שקל לפחות?

<יואב גזית: סליחה?

<אמיר רשף: המעבר מהרגולציה הקיימת לשיטה שמבוצעת פה של נטיפיקציות, זה לא חוסך 5,000 שקל?

<אמיר רשף: זה לא משפר - - -

<יואב גזית: סליחה אדוני הנכבד, התור נוצר בגלל שאין מספיק בודקים במשרד הבריאות, אם יוסיפו עוד שני בודקים לא היה תור של חצי שנה.

<יואב גזית: יש כאן כפל מס על התעשייה.

אלי אלאלוף: אני חושב שהדברים ברורים, פה הסיכומים שהובאו רק משפרים.

רועי פולקמן: זה מקל עליהם מאוד, אתה מקבל על התעשייה המקומית.

רועי פולקמן: יצאנו לדרך בשביל לצאת על התעשייה המקומית.

<איל שורצברג: אתה רוצה להישאר בשיטה הישנה?

אלי אלאלוף: רק משפרים.

<אמיר רשף: מצבם משתפר.

<אמיר רשף: כמה כסף חוסך להם קיצור ההליכים אני לא יודע, אבל חוסך.

אלי אלאלוף: למרות כל ההערות שלכם ואני מבין אתכם, אבל אני חייב להגיד, כולם הלכו לקראתכם.

אלי אלאלוף: מה שקרה, אני לא אספר שזה קלקל לי – ודאי לא את השבת – זה העסיק אותי גם ערב שבת, גם יום חמישי בלילה וזה לכולא.

אלי אלאלוף: הגענו לסיכום מאוד מכובד, מאוד מכבד אתכם ואני מודה ליוזמה של חבר הכנסת רועי פולקמן, שהשיג את ההסכמה של משרדי הבריאות והאוצר להצעה הזאת.

אלי אלאלוף: בזה אני רואה את הסעיף הזה סגור.

אלי אלאלוף: לידידי מיקי אני רוצה לומר, חשבתי שלא שכחת שהיית פעם סגן שר האוצר וחיפשת הכנסות.

אלי אלאלוף: אז יש גם הכנסות מופחתות ויש הוצאות.

אלי אלאלוף: הערה אחרונה לשי סומך ממשרד המשפטים.

<שי סומך: אני מבקש לומר לפרוטוקול, הפטור לשנתיים לסבונים מוצקים ולבשמים נעשה כי זו אגרה חדשה, זו רק מן תקופת היערכות.

<שי סומך: אני לא רואה הצדקה להאריך את הפטור הזה מעבר לשנתיים.

<שי סומך: אם בעוד שנתיים או בעוד שנה יתברר שההכנסות עולות על ההוצאות, תהיה הצדקה להפחית לכולם, לא להאריך את הפטור.

<יואב גזית: בקשה קטנה אדוני, המילה שינוי היא טעות, במקום שינוי לכתוב תוספת.

<אמיר רשף: זה לא נכון, זה שינוי.

<ענת מימון: אפשר להגיד שינוי התוספת - - -

<אמיר רשף: תוספת זה לא שינוי.

<יואב גזית: שינוי זה משהו במקום.

<יואב גזית: יש הבדל בין שינוי לתוספת.

<איל שורצברג: ואם זה ירד?

<ענת מימון: אני עוברת להקריא את הסעיף האחרון, סעיף תחילה.

<ענת מימון: סעיף 3 – תחילה, תקנות ראשונות ותחולה.

<ענת מימון: יש טיפה שינויים, תקשיבו למה שאני מקריאה: (א) תחילתו של פרק זה שישה חודשים - ולא תשעה חודשים – מיום פרסומו.

<ענת מימון: שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, לדחות את יום התחילה בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שלושה – ולא שישה – חודשים.

<ענת מימון: (א1) תקנות ראשונות לפי סעיפים 55א1(ב)(7), 55א4(ב)(2), 55א5(ז), 55א8ב, 55א8ג, 55ב ו-55ג1 לפקודת הרוקחים, כנוסחם בסעיף 2(2) לחוק זה יובאו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

<ענת מימון: בצד רשום לכם מה כל תקנה, תקנות של הרישיון, חובות ותפקידים של נציג אחראי, תנאים לאישור נציג אחראי, הערכת בטיחות, הודעה על שיווק, מניעת סיכונים בריאותיים והייבוא המקביל.

<ענת מימון: סעיף (ב) זה הסעיף שנוסף בעקבות ההערה של חבר הכנסת מיקי לוי, אנחנו קובעים פה הוראה גם לגבי רישיון התמרוקים הספציפי וגם הכללי: (ב) הוראות סעיפים 55א4, 55א8ב, 55א8ג כנוסחם בסעיף 2(2) לחוק זה והוראות סעיף 55ג1 לפקודה כנוסחו בסעיף 2(4) לחוק זה, לא יחולו על תמרוק שערב תחילתו של פרק זה היה לגביו רישיון לתמרוק פלוני לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תמרוקים), התשל"ג-1973 (בסעיף זה – צו הפיקוח), וזאת עד תום תקופת תוקפו של הרישיון האמור.

<ענת מימון: (ג) הוראות סעיף 55א1 לפקודה כנוסחו בסעיף 2(2) לחוק זה, לא יחולו על מי שמייצר, מייבא, מייצא ועוסק באחסון סיטונאי והפצה של תמרוק, שערב תחילתו של פרק זה היה לו רישיון תמרוקים כללי לפי צו הפיקוח, וזאת עד תום תקופת תוקפו של הרישיון האמור.

<ענת מימון: בנוסף יש שתי הוראות שאנחנו מוסיפים, הוראת שעה שמופיעה פה, שאנחנו קובעים שבמשך שנתיים מיום התחילה של החוק – לא מיום הפרסום – כלומר, רק כשהחוק נכנס לתוקף, במשך שנתיים יש פטור מאגרות לסבון מוצק ולבשמים.

<ענת מימון: והוראה נוספת, אנחנו מבקשים שבתוך שנה מיום התחילה של החוק משרד הבריאות יבוא לוועדה וידווח על היישום, לרבות לעניין האגרות.

<אורלי קראסו: אין איזה שהיא התניה שאומרת בעצם, שאם אין תקנות אז אי אפשר ליישם את החוק.

<אורלי קראסו: יש רק את העניין שזה צריך להיות תוך שלושה חודשים.

<ענת מימון: נכון.

<ענת מימון: אני אסביר לך, יש חוקים שאנחנו עושים התניה כזאת ואומרים, שהחוק ייכנס לתוקף לאחר התקנות ואז מה שקורה, שלא התקנות מובאות ולא החוק נכנס לתוקף.

<ענת מימון: עצם העובדה, שנכנסות לתוקף הוראות חוקיות, שחייבים לדעת איך להפעיל אותן, זה מה שמהווה זרז להבאת התקנות.

<ענת מימון: אני רק מעירה, יש את חוק ציוד רפואי שעד היום לא נכנס לתוקף כי לא חוקקו התקנות.

<ענת מימון: אנחנו לא רוצים להגיע למצב הזה וההוראה שאת מבקשת מייצרת את הסכנה שאנחנו נמצא את עצמנו בלי החוק הזה.

<אורלי קראסו: נכון, אבל מצד שני יש פה כרגע חוק שלא ברור איך ליישם אותו.

<ענת מימון: הם התחייבו להביא את התקנות תוך שלושה חודשים.

<רוית דינמז: לסעיף קטן (ב) בעמוד 29, אנחנו הבנו בדיון הקודם ונדרשת כאן הבהרה, שכל מי שיש לו רישיון תמרוקים פלוני, על למועד פקיעת הרישיון, בתוקף כל החוק לא יחול עליו.

<רוית דינמז: זאת אומרת, יחולו עליו תנאי הרישיון הפלוני.

<רוית דינמז: אנחנו החרגנו רק סעיפים ספציפיים.

<רוית דינמז: לא כתוב חוק זה.

<רוית דינמז: צריך להיות כתוב: חוק זה לא יחול.

<ענת מימון: אבל ההוראות האלה: מסוכנות ותמרוק מזיק, שאנחנו כן רוצים שזה יחול, יש דברים שכן ימשיכו לחול, מה שלא יחול זה מינוי נציג אחראי, הערכת בטיחות, הודעה על שיווק והייבוא.

<ענת מימון: השאר, אנחנו הבנו שכן צריכים לחול.

אלי אלאלוף: מיקי, אתה רוצה שנדון בהסתייגות שלך?

<ענת מימון: האמת שהרוב הוטמע, נשארו שלוש הסתייגויות.

<ענת מימון: יש את הנושא של ה-12 חודשים, אפשרנו לקצר את זה ולדעתי זה עונה על זה.

<ענת מימון: לגבי העיצומים הכספיים אני רק רוצה להעיר, שיש כבר תקנות הפחתה אז זה גם מייתר את ההסתייגות.

<ענת מימון: והדבר האחרון, ההתנגדות הכללית לענישה פלילית, זה מה שנשאר ענישה פלילית.

אלי אלאלוף: הורדנו מסעיף 1 ענישה פלילית.

מיקי לוי: אז על מה נשאר ענישה פלילית?

<ענת מימון: בעצם נשארה ענישה פלילית על רוב העבירות, פשוט עשינו מדרג של ענישה חמורה יותר ופחות חמורה.

מיקי לוי: משרד המשפטים, מה אפשר לעשות?

מיקי לוי: נראה לי הזוי, אחד שעשה טעות - - -

<שי סומך: זה למקרים הפתולוגיים.

<שי סומך: בדרך כלל דרך המלך, עיצומים כספיים, קל יותר לרשות, ודאי קל ליצרנים וליבואנים, אבל אם קרה משהו חמור - - -

מיקי לוי: אם מישהו שם סטרואידים למשחה עבור תינוקות, אין לי בעיה עם העניין הזה.

מיקי לוי: השאלה, עד כמה מגיע שיקול הדעת?

מיקי לוי: אני בא ממקום ששיקול הדעת לא תמיד שיחק תפקיד נכון.

<שי סומך: זה לא פעם ראשונה שיש בחקיקה גם עיצומים וגם ענישה פלילית.

<שי סומך: המשרד מעדיף את התהליך המנהלי, תקנו אותי אם אני טועה.

מיקי לוי: זו ההלכה המקובלת?

<נילי דיקמן: העיצומים הכספיים הם למעשה כלים חדשים שניתנו לנו, אנחנו לא הפעלנו אותם בעבר.

<נילי דיקמן: אנחנו כן יכולים להגיד, שהוראות פליליות שהיו קיימות גם בצו התמרוקים לפי חוק הפיקוח וגם בפקודת הרוקחים, לא הוגשו כתבי אישום בנושאים האלה במשך הרבה מאוד שנים.

מיקי לוי: אני אסתפק בזה.

<ענת מימון: אז ההסתייגות הוסרה.

אלי אלאלוף: אני מבקש שנייה של תשומת לב.

אלי אלאלוף: כפי שאתם יודעים, ועדת הבריאות, הרווחה והתעסוקה – קודם כל הרווחה – לצערנו ביום שישי הלך לעולמו באופן פתאומי מנכ"ל משרד הרווחה.

אלי אלאלוף: זה אדם שהכרתי כאן בוועדה ובעבודה השוטפת.

אלי אלאלוף: אליעזר יבלון היה אציל נפש, אדם שלמד את התחום שלו בצורה מדהימה.

אלי אלאלוף: משפטן, בא מהתעשייה האווירית, למד את הנושא הזה של הרווחה ולקח את זה ללבו, תרתי משמע.

אלי אלאלוף: האיש הזה היה אמור להופיע מחר על תיק שנקרא "אור שלום", בעמותה יש כרגע בעיה אבל לפני שהלך הוא פתר את כל הבעיות, ביום חמישי העבירו סכום אדיר ל"אור שלום" למרות שיש פה הרבה הבהרות.

אלי אלאלוף: לכולנו, לכל מי שהכיר אותו כואב על הליכתו, נמצא זמן מתאים לכבד את זכרו בישיבה.

אלי אלאלוף: יהי זכרו ברוך.

אלי אלאלוף: נעבור להצבעה.

<עדי שאולי: לפני הצבעה אם אפשר לקבל חמש דקות הפסקה לגבי האגרות, יש כאן כמה עניינים.

אלי אלאלוף: לא, אני לא מקבל.

אלי אלאלוף: אני חושב שנעשה מאמץ אדיר, לא מספק, אז יש לנו זמן לבדוק את זה, תוך שנה, תוך שנתיים.

אלי אלאלוף: תסמכו גם על חברי הכנסת, ששיקול הדעת שלהם באמת עצמאי וראיתם כמה נאבקו בשביל כל הדברים האלה.

<ענת מימון: אנחנו מצביעים על כל פרק ב', שזה הסדרת ענף התמרוקים, מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, לפי הנוסח שהוקרא, כולל התיקונים וכל מה שהוצג בפני הוועדה.

<נורית הראל: אפשר עוד בקשה קטנה אולי בכל זאת כי אנחנו בסערה גדולה לגבי הפטור מאגרות.

<נורית הראל: אולי תתנו לתעשייה המקומית שנה פטור ואחרי זה יחילו עליה, ולא שנתיים?

אלי אלאלוף: מה שסיכמנו זה על דעת כל השרים.

אלי אלאלוף: תדעו להם לטרטר אותם ערב שבת - - -

<נורית הראל: אבל אנחנו לא היינו חלק מהדיון לצערנו.

רועי פולקמן: בצדק לא הייתם חלק מהדיון, זה דיון ממשלתי, לא קשור אליכם.

אלי אלאלוף: תאמינו לי שייצגו אתכם, אני לא רוצה להגיד שאני ייצגתי אתכם אבל ייצגו אתכם מאוד מאוד יפה.

רועי פולקמן: קיימנו הרבה דיונים ונמשיך לקיים.

רועי פולקמן: יש צוות ממשלתי על אגרות, אנחנו לרשותכם בהמשך.

מיקי לוי: אם אפשר אדוני, בעוד שנה ייקבע בפרוטוקול - - -

אלי אלאלוף: בעוד שנה יש דיון.

אלי אלאלוף: קבענו את הדיווח בעוד שנה, זה בחוק.

אלי אלאלוף: נעשה מאמץ.

אלי אלאלוף: קודם כל זה סימן נפלא שאפשר יהיה למכור תמרוקים, לייצא ולייבא תמרוקים בתחושה שטוב לאזרח שיקבלו את התמרוקים בצורה מבוקרת מאוד.

אלי אלאלוף: אני מעמיד להצבעה את פרק ב' כולו (אסדרת ענף התמרוקים), מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, עם כל השינויים שהוצגו בוועדה.

אלי אלאלוף: מי בעד, מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – 5

אלי אלאלוף: נמנעים – אין פרק ב' כולו (אסדרת ענף התמרוקים), מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, נתקבל.

אלי אלאלוף: אושר פה אחד.

אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכולם על שיתוף הפעולה, על העומק, למשרדי הממשלה, במיוחד למשרד הבריאות, האוצר, המשפטים והכלכלה.

אלי אלאלוף: תודה לכולם, שיהיה לנו רק טוב ושבוע טוב.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.