ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 547, 2016-12-12 10:00

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו מתחילים בתקציב ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-21 לשנים 2017-2018.

<אורלי עדס: תקציב ועדת הבחירות לשנת 2017-2018 מונח כאן לפי סעיף 34 לחוק הבחירות.

<אורלי עדס: ועדת הכספים של הכנסת קובעת את תקציב הוועדה בהתאם להצעת ועדת הבחירות, זאת על מנת לשמור על עצמאותה של הוועדה.

<אורלי עדס: לצורך הכנת התקציב הועבר אישור ב-3 מוסדות של ועדת הבחירות המרכזית: אישור ועדת המשנה לענייני כספים, אישור נשיאות הוועדה בראשות השופטת חיות, ואישור במליאת הוועדה.

<אורלי עדס: שינוי מהותי שעבר התקציב הזה מבחינת ההצגה שלו הוא אימוץ החלטת ממשלה לצמצום סעיפי התקציב.

<אורלי עדס: אנחנו אימצנו את ההחלטה הזאת כך שבמקום 14 סעיפים יש כאן 6 או 7.

<אורלי עדס: התפקיד של ועדת הבחירות הוא לארגן את הבחירות לכנסת.

<אורלי עדס: הוועדה אמורה להיות ערוכה לבחירות בכל עת, לכן אנחנו מנהלים תהליכים ארוכי טווח של הפקת לקחים מיום סיום מערכת הבחירות עד למועד הבחירות שלאחר מכן.

<אורלי עדס: התקציב הזה משקף את פעילות הוועדה שגדלה באופן ניכר לאורך השנים.

<אורלי עדס: הוועדה הפכה מוועדה שמבצעת את תפקידה לפי חוק, לוועדה שיוזמת המון פרויקטים, המון תהליכים לייעול.

<אורלי עדס: כפי שאתם רואים, התקציב מוצג לצד תקציב 2016, כאשר בשנת 2016 תקציב הוועדה עמד על 14 וחצי מיליון שקל, מתוכו בוצעו כ-93.4%, שזה כ-13 וחצי מיליון שקלים.

<אורלי עדס: זה כולל גם צפי לביצוע.

<אורלי עדס: ההצעות שמונחות כאן עומדות על 19 מיליון שקל לכל אחת מן השנים.

<אורלי עדס: הגידול העיקרי נובע, כמו שאמרתי, מתהליכי הפקות הלקחים שערכה ועדת הבחירות, כאשר הגידול העיקרי הוא בתקציב המחשוב.

משה גפני: התקציב הזה הוא בשנה של בחירות?

<אורלי עדס: ממש לא.

<אורלי עדס: בשנת הבחירות הקודמת התקציב שלנו עמד על כ-242 מיליון שקל.

<אורלי עדס: פה מדובר על תקציב לשנה שוטפת.

<אורלי עדס: זה לצורך היערכות לקראת הבחירות.

<אורלי עדס: יש מטלות שאנחנו לא יכולים לבצע אותן ב-3 חודשים של בחירות.

משה גפני: כמה עובדים?

<אורלי עדס: יש לנו כ-24 עובדים.

משה גפני: הם עובדים קבועים בלי קשר אם יש בחירות או אין בחירות?

<אורלי עדס: נכון, יש מטה קבוע.

משה גפני: לבחירות אתם מגייסים עובדים זמניים שעובדים לפי ימים, לפי שבועות או לפי שעות.

<אורלי עדס: נכון.

<אורלי עדס: זה בהיקפים שונים לחלוטין.

<אורלי עדס: אנחנו הופכים למערכת עצומה בתקופת בחירות.

<אורלי עדס: הגידול העיקרי הוא בתחום המחשוב.

<אורלי עדס: כשאני מדברת על מחשוב, מדובר על מחשוב תהליכי העבודה של ועדת הבחירות.

משה גפני: לא הצבעה אלקטרונית.

<אורלי עדס: ממש לא.

<אורלי עדס: אנחנו מדברים על תהליכי העבודה בוועדה: גיוס עובדי יום הבחירות, גיוס מזכירי ועדות הקלפי.

<אורלי עדס: מדובר בתהליך שאין כמוהו בכל שירות המדינה.

<אורלי עדס: בתקופת הבחירות, שזה שיא הלחץ, אנחנו ממיינים.

<אורלי עדס: בפעם הקודמת מספר המועמדים היה כ-67 אלף מועמדים ל-15 בעלי תפקידים בקלפיות.

<אורלי עדס: נדרשנו למיין אותם בתהליך של 3 שבועות, כולל להכשיר וללמד אותם את כל תורת הבחירות.

<אורלי עדס: לצורך זה התחלנו בפיתוח של מערכת ממוחשבת.

<אורלי עדס: היא תתחיל מרגע ההרשמה של המועמד - כאשר אנחנו צופים שבפעם הבאה יהיו כ-100 אלף - ועד לשלב שהוא יקבל חוות דעת על הביצועים שלו.

<אורלי עדס: זה יכלול את הסינון שלו, את הלימוד, את ההכשרה.

<אורלי עדס: הכל יתנהל באמצעות המערכת הזאת.

<אורלי עדס: זה אחד מהפרויקטים הממוחשבים.

משה גפני: כמה כסף זה?

<אורלי עדס: זה פרויקט רב שנתי, הוא מתפרס על פני 4 שנים.

<אורלי עדס: סך הכל מדובר על 8 וחצי מיליון שקלים, כאשר חלק כבר תוקצב בשנה שעברה, כל היתר יתפרס על פני 3 השנים הבאות.

משה גפני: זה בסביבות 2, 2.5 מיליון לשנה.

<אורלי עדס: משהו כזה.

<אורלי עדס: לא עשינו חלוקה שווה, עשינו חלוקה לפי משימות, על-מנת לבנות את זה באופן מודולרי.

משה גפני: זה מסביר חצי מהגידול.

<אורלי עדס: את רוב הגידול בתקציב.

<אורלי עדס: מדובר על כ-3.9 מיליון שקל במחשוב.

<אורלי עדס: בשנת בחירות הסכומים הרבה יותר גבוהים, כי התפעול הרבה יותר גבוה למערכת.

משה גפני: מה שאר הכסף שגדל?

<אורלי עדס: יש עוד פרויקטים של מחשוב, כמו הפרויקט של מערכת קלפי ממוחשבת.

<אורלי עדס: אנחנו רוצים שעבודת ועדת הקלפי תתנהל באופן ממוחשב.

<אורלי עדס: כשאנחנו מגיעים להצביע, כל מזכיר ועדת קלפי מנהל פרוטוקול ידני.

<אורלי עדס: אתם בטח מכירים, זה פרוטוקול כתום כזה.

<אורלי עדס: כל ההתנהלות של יום הבחירות נכתבת בתוך הפרוטוקול הזה, לרבות אירועים מיוחדים, לרבות הרישום של נציגי הסיעות.

<אורלי עדס: השאיפה שלנו היא להגיע לקלפי שתנוהל באמצעות טאבלט.

<אורלי עדס: הכל יהיה באופן ממוחשב, כולל פנקס הבוחרים.

<אורלי עדס: אם הפיילוט יעבוד באופן תקין, אז בבוא היום זה יאפשר הצבעה מכל מקום.

משה גפני: אני אוכל להצביע בירושלים גם אם אני גר בתל-אביב?

<אורלי עדס: בבוא היום.

<אורלי עדס: זה חלק מהעניין של מערכת קלפי ממוחשבת.

עודד פורר: זה לוקח בחשבון היערכות היה והממשלה או הכנסת תחליט בשנתיים האלו על הצבעת ישראלים בחו"ל?

<אורלי עדס: לא, זה ממש לא קשור.

<אורלי עדס: מדובר על אופרציה שונה לחלוטין, מורכבת מאוד מבחינה משפטית, לוגיסטית, ארגונית.

עודד פורר: היא לא מתוקצבת כאן?

<אורלי עדס: לא.

<אורלי עדס: זה יתוקצב - במידה וזה יהיה - רק בשנת בחירות.

<אורלי עדס: אנחנו נבוא לתוספת תקציב.

<אורלי עדס: ההערכות שלנו מדברות על סכומים אדירים שלא נכללים כאן.

<אורלי עדס: מדובר באופרציה שונה לחלוטין.

עודד פורר: עשיתם הערכה כזאת?

<אורלי עדס: אנחנו עשינו משהו כללי על ההצבעה, הוא ממש ראשוני, הוא לא כולל הכל.

<אורלי עדס: מדובר על משהו כמו 100 מיליון שקל על הצבעת ישראלים בחו"ל.

<אורלי עדס: מדובר על סוגיה שלא קשורה לתקציב.

<אורלי עדס: מדובר בעלויות מאוד כבדות.

עודד פורר: מה גורם לזה?

<אורלי עדס: אנחנו מדברים על הצבעה בכל היבשות, בתשעים ומשהו נציגויות.

<אורלי עדס: מפה אנחנו עושים מערך הובלות במשאיות.

<אורלי עדס: את כל הציוד צריך להטיס מהארץ, צריך לעשות הסברה ראויה כך שכל הישראלים ידעו איפה הם מצביעים, צריך לעשות מערכת רישום להצבעה מראש.

משה גפני: 100 מיליון זה הרבה כסף.

<אורלי עדס: זה הרבה יותר.

משה גפני: כמה זמן ייקח עד שיצביעו מכל מקום בארץ?

<אורלי עדס: אם מערכת הקלפי הממוחשבת תוכיח את עצמה, אני חושבת שנעשה את זה ברמת הפנקס המקומי כדי לבחון איך זה עובד.

<אורלי עדס: היה וזה יעבוד, נעשה פיילוט בעוד שתי מערכות בפנקס הארצי.

עודד פורר: תנהלו מערכת כפולה?

<אורלי עדס: אני מניחה שבפעם הראשונה כן, כי אנחנו חייבים גיבוי.

<אורלי עדס: מחשוב זה עולם מורכב מאוד.

משה גפני: האם אפשר לפרוץ את המערכת הממוחשבת?

עודד פורר: אין מערכת ממוחשבת שאי אפשר לפרוץ.

<אורלי עדס: זה מסביר למה עד היום אין בחירות ממוחשבות ברוב העולם.

<אורלי עדס: זו שאלה שמתלבטים בה בכל העולם.

עודד פורר: אתה חייב מערכת כפולה כדי להשוות.

משה גפני: אם אתה עושה מערכת כפולה, לא שווה המערכת הממוחשבת.

עודד פורר: אתה עושה מערכת כפולה, כדי שתוכל להשוות במקרים מסוימים.

עודד פורר: אם אני אראה שבמערכת הידנית הצביעו מיליון ובמערכת הממוחשבת מיליון 200 אלף, מישהו כנראה רימה.

<אורלי עדס: במערכת הידנית יש יותר אפשרויות לטעויות אנוש מאשר במערכת הממוחשבת.

<אורלי עדס: יש לפעמים שמוחקים בטעות.

<אורלי עדס: יש טעויות אנוש, צריך לקחת את זה בחשבון.

<אורלי עדס: הגידול העיקרי הוא בתחום הזה.

<אורלי עדס: גידול נוסף של מיליון שקל הוא בעבור פרויקט שאושר ב-2013.

<אורלי עדס: יש לנו מרכז לוגיסטי מאוד גדול בשוהם שבו מאוחסן כל ציוד הבחירות.

<אורלי עדס: אתם מוזמנים לראות אותו, זה מרכז מדהים.

<אורלי עדס: יש שם איזו שהיא תוספת בנייה קטנה לאולם כנסים ולאולמות הדרכה.

<אורלי עדס: בהתחלה התפישה הייתה שהוא ישמש רק לאחסון, אבל בפועל הוא משמש הרבה מעבר.

<אורלי עדס: זה אושר כבר ב-2013.

<אורלי עדס: בתקציב הנוכחי מתוקצב מיליון שקל לצורך התחייבות למינהל הדיור הממשלתי.

<אורלי עדס: זה בעבור הוצאות בלתי צפויות.

משה גפני: אני רואה שזה גם ב-2017-2018.

<אורלי עדס: לא, רק ב-2017 יהיה מיליון שקלים תוספת.

משה גפני: מה התוספת ב-2018?

<אורלי עדס: ב-2018 יש יותר גידול במחשוב.

<אורלי עדס: ב-2017 יש בקשה להרשאה להתחייב על סכום של מיליון וחצי שקל.

<אורלי עדס: הרשאה להתחייב מאפשרת לנו לצאת בשנה הבאה למכרז, כאשר המימוש הכספי של זה יהיה רק מתקציב הבחירות.

<אורלי עדס: זו לא תוספת כסף, זה רק לצורך יציאה למכרז.

משה גפני: מכרז על מה?

<אורלי עדס: מכרז לסריקת כל טפסי האלף שמגיעים מוועדות הקלפי.

<אורלי עדס: טופס אלף זה טופס שבו מסמנים כל מי שמגיע להצביע בקלפי.

משה גפני: החברות עוסקות בעניין הזה?

<אורלי עדס: יש חברה אחת שעושה את זה.

משה גפני: בשביל מה מכרז?

<אורלי עדס: עד היום עשינו את זה בסריקה מרוכזת במשכן הכנסת.

<אורלי עדס: חיכינו שכל הטפסים יגיעו לכאן.

<אורלי עדס: בעקבות תהליכים של הפקת לקחים הגענו למסקנה שנכון יהיה לבזר את הסריקה הזאת ל-19 אזורים, כאשר כל אזור יסרוק את זה בנפרד.

משה גפני: יש חברה אחת שעושה את זה?

<אורלי עדס: יש מספר חברות, לכן אנחנו צריכים לעשות מכרז.

משה גפני: חברות שעוסקות בזה?

<אורלי עדס: כן, בסריקה.

<אורלי עדס: אנחנו מעוניינים לצאת במכרז כבר בשנה הבאה.

<אורלי עדס: זה מסביר את הגידולים.

משה גפני: תסבירי את היקף המשרות.

<אורלי עדס: יש לנו 16 תקנים בוועדה.

<אורלי עדס: 24 אנשים עובדים ב-16 תקנים, חלקם לפי שעות.

<אורלי עדס: יש עובדים שעובדים בהיקפי משרה שלא מוכרים בשירות המדינה - רבע משרה, שליש משרה.

<אורלי עדס: יש כאלה שעובדים משרה מלאה, יש כאלה שעובדים חצי משרה.

<אורלי עדס: יש לנו אגפים בוועדה שהם ייחודיים לוועדת הבחירות, למשל האגף למיקום קלפיות שעוסק בכל ימות השנה באיתור מקומות קלפי מיוחדים לאוכלוסייה מוגבלת בניידות.

<אורלי עדס: זה תפקידו העיקרי.

<אורלי עדס: בנוסף, הם עושים פרויקט של התאמות קלות.

<אורלי עדס: אנחנו מעודדים רשויות מקומיות לבצע התאמות קלות שנדרשות למקומות קלפי על מנת להפוך אותם לנגישים.

<אורלי עדס: יש לנו אגף ייחודי נוסף, אגף ההדרכה שלנו, שעוסק בהדרכת בחירות.

<אורלי עדס: הוא בונה את כל התכנים, כותב את כל התכנים של הבחירות במהלך השנים.

<אורלי עדס: יש לנו את האגפים המינהליים הרגילים: אגף משאבי אנוש, חשבות שמנהלת את התקציבים, אגף כוח אדם.

<אורלי עדס: אלה הם העובדים שלנו.

<אורלי עדס: אנחנו מגייסים עובדים פר משימות היה וישנם פרויקטים מיוחדים.

<עדי עמיתי: יש את הגידול של התקנים.

<אורלי עדס: בשנת 2017 אין גידול בתקנים.

<אורלי עדס: יש תקצוב למשרה של סמנכ"ל שלא מאוישת כרגע, היא הופכת לחצי תקן לסמנכ"ל משאבי אנוש לתפקידים מיוחדים.

<אורלי עדס: התקן קיים, נדרש רק התקצוב שלו.

<אורלי עדס: ב-2018 אנחנו מבקשים תוספת של חצי תקן לסגן ראש אגף מחשוב.

<אורלי עדס: הפעילות הממוחשבת של הוועדה היא עצומה.

<אורלי עדס: לא תאמינו, אבל מי שמנהל אותה זה עובד אחד בפחות מחצי משרה, לכן חלק מהפרויקטים מתעכבים ולא מתקדמים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להתייחס לסוגיה שהיא ביסוד העניין, אין הרבה הזדמנויות לדבר עליה.

מנואל טרכטנברג: אני מברך על מה שאתם עושים, אני אתמוך.

מנואל טרכטנברג: הסוגיה היא ה-90 יום, הזמן בין פיזור הכנסת למועד הבחירות.

מנואל טרכטנברג: מכיוון ש"התברכנו" בכך שמתקיימות בחירות לעיתים קרובות מאוד, אז המועד מתחיל עוד לפני זה, כאשר ברור שהכנסת הולכת להתפזר.

מנואל טרכטנברג: יש בנוסף לזה את ה-90 יום.

מנואל טרכטנברג: המדינה משותקת כל פעם חצי שנה לפחות, כאשר בפועל זה יותר.

מנואל טרכטנברג: ב-2015 זה לקח שנה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שיתוק מדינתי כל פעם לתקופה כל כך ארוכה, לכן אנחנו צריכים לעשות מעשה, אנחנו צריכים לקצר כל אחד מהטווחים האלה.

מנואל טרכטנברג: אני גיבשתי הצעת חוק.

מנואל טרכטנברג: לא הגשתי אותה, כיוון שלא רציתי שהיא תהיה בכפייה עליכם.

מנואל טרכטנברג: אני התייעצתי, אבל אמרו לי שלא כדאי.

מנואל טרכטנברג: במדינות אחרות אפשר לקיים בחירות אפילו תוך 30 יום, למשל באנגליה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מדינה הרבה יותר קטנה, אין שום מניעה לעשות את זה גם כאן.

מנואל טרכטנברג: צריך לעשות את המהלך המקדים כדי שזה יתאפשר, זה הכל.

מנואל טרכטנברג: אפשר גם תוך שבועיים לעשות את זה, אם עושים את ההכנות הדרושות.

מנואל טרכטנברג: למה אני מקצין את זה?

מנואל טרכטנברג: כי גם מבצעים צבאיים, שדרוש בשבילם הרבה יותר זמן, אפשר לעשות בפרק זמן כזה.

מנואל טרכטנברג: אני לא רוצה להשוות.

<אורלי עדס: יש מערך של אלפי אנשים.

מנואל טרכטנברג: אני לא בא בטענות אליכם.

מנואל טרכטנברג: הייתי רוצה מאוד שתבואו עם הצעה מה צריך כדי שאפשר יהיה לקיים בחירות במדינת ישראל תוך חודשיים, אם לא תוך 6 שבועות.

מנואל טרכטנברג: תגידו מה ההכנות, מה התקציב, מה כוח האדם.

מנואל טרכטנברג: תעשו את הדבר הזה, כי מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להמשיך ולשתק את המדינה לפרקי זמן כל כך ארוכים.

משה גפני: אתה צודק.

משה גפני: עד היום הזמן היותר ארוך נעשה כיוון שהטענה הייתה שאי אפשר לעשות את זה מבחינה טכנית.

מיקי רוזנטל: זו לא הייתה הסיבה היחידה.

משה גפני: פעמים רבות זו הייתה הסיבה.

מיקי רוזנטל: הרבה פעמים פוליטיקאים רצו.

משה גפני: תבדקו את מה שמציע חבר הכנסת טרכטנברג.

משה גפני: תבדקו מה צריך לעשות, איזה משאבים צריך בכדי שאם מחליטים לעשות בחירות מהר אפשר יהיה לקצר את הזמן ממה שקורה היום.

<אורלי עדס: אני אשמח מאוד לפגישה איתך בעניין.

<אורלי עדס: בחוק הבחירות לכנסת יש פעולות שנקובות שלא קיימות במדינות אחרות.

<אורלי עדס: התהליך של אישור רשימות המועמדים במדינה ישראל שונה ממקומות אחרים.

<אורלי עדס: יש קושי בצמצום טווח הזמנים.

<אורלי עדס: צריך לבחון את כל הפעולות הכלולות ב-90 הימים.

<אורלי עדס: יש גם שיקולים פוליטיים.

מנואל טרכטנברג: זה נקי משיקולים פוליטיים.

<אורלי עדס: כל פעולה תלויה בשנייה.

<אורלי עדס: צמצמנו בעבר חלק מהפעולות האלו מבחינת טווח הזמנים.

מנואל טרכטנברג: תסכימי איתי שזה בגדר האפשרי.

<אורלי עדס: אני מוכנה בהחלט לבחון את זה.

מנואל טרכטנברג: השאלה מה צריך כדי שזה יקרה.

משה גפני: מי בעד אישור תקציב ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-21 לשנים 2017-2018, ירים את ידו, מי נגד, נמנע?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: נמנעים – אין

<יוסף משה-עדס: ועדת הבחירות ביקשה לאשר העברת עודפים.

<יוסף משה-עדס: הנושא הזה עלה לאישור קודם.

<יוסף משה-עדס: הנושא הזה כפוף לחוק יסודות התקציב, כפוף לאישורו של שר האוצר.

משה גפני: נרשם בפרוטוקול.

משה גפני: גם בשנה שעברה זה נרשם בפרוטוקול, נדמה לי שגם לפני שנתיים.

משה גפני: תודה רבה.