ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 244, 2016-07-19 13:00

יעקב מרגי: רבותי שלום, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום 19 ביולי 2016, י"ג בתמוז תשע"ו.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום כוונת משרד החינוך להפלות בתקצוב הסטודנטים הערבים במכללות החינוך, של חבר הכנסת זוהיר בהלול; החלטת משרד החינוך להפחית בתקצוב סטודנטים ערבים של חבר הכנסת יוסף ג'בארין, של חבר הכנסת אילן גילאון ושל חבר הכנסת חמד עאמר.

יעקב מרגי: נמצאים איתנו חברי הכנסת.

יעקב מרגי: זה עוד פעם – ואני אומר את זה בצער – כוונות של משרדי ממשלה לעשות שינויים כאלה ואחרים.

יעקב מרגי: קודם כל יוצאים החוצה כדי שיחטפו כותרות, מבלי לקיום דיון מעמיק בסוגיה הזו.

יעקב מרגי: רק לפני שבועיים, ביום ראשון, לא האחרון, שלפניו, בלמנו בקרב מאסף תכנית הממשלה להעביר את בתי הספר הטכנולוגיים והמקצועיים ממשרד הכלכלה למשרד החינוך.

יעקב מרגי: ושוב, יכול להיות שזה רעיון מבורך, כי הרציונל של כל מה שחינוך – חינוך, אלא שזה בין רגע במהלך חופשי שנתית, ב-1 בספטמבר, ועדת החינוך וחברי הכנסת לא יודעים מה מתחולל.

יעקב מרגי: וכשאנחנו מצליחים במהלך הבלימה הזה, אומרים לנו תקעתם לנו עבודה של שלוש שנים במשרד החינוך.

יעקב מרגי: אמרתי להם בוקר טוב אליהו, תבואו למשרד החינוך, תאמרו שעשיתם עבודה, תניחו את דעתנו שאכן אותם ילדים, שכבר נפגעו ממערכת החינוך, הולכים לקבל טיפול מיטבי.

יעקב מרגי: ולמה אני מביא את זה?

יעקב מרגי: זה עוד פעם כוונת משרד החינוך, ואנחנו רוצים לשמוע מה קורה בדיוק בסיפור הזה.

יעקב מרגי: ההיפך הוא הנכון.

יעקב מרגי: בדיונים שמתקיימים בו חדשות לבקרים, אנחנו מדברים על הצרכים של מערכת החינוך במגזר הערבי, שרק חסרים וחסרים וחסרים.

יעקב מרגי: אני לא מאמין.

יעקב מרגי: אתם רואים, אני מדבר בהסתייגות.

יעקב מרגי: אני רוצה להאמין שאחרי שחברי הכנסת יציגו את עמדתם ואת ההצעה לסדר שהם הגישו לדיון, יבוא משרד החינוך ויגיד לא הובנו נכון וההיפך הוא הנכון, וכדאי שאם לא כן תעשו שיעורי בית עד שיגיע זמן רשות הדיבור של משרד החינוך; ולא נותר לי אלא להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת זוהיר בהלול.

זוהיר בהלול: כן, אז אם הפירמידה שדיברת עליה היא הפוכה, אז אולי משרד החינוך צריך לאשר או להכחיש.

זוהיר בהלול: אם הוא מכחיש אז אנחנו לא נקיים דיון.

יעקב מרגי: לא, כדי לא לפספס את החוויה הזו שתציגו את עמדתכם, לא נחרוג מהנוהל שלנו, בבקשה.

זוהיר בהלול: אוקיי, אז התוודענו - - -

יוסף ג'בארין: אין עשן ללא אש.

זוהיר בהלול: אדוני יושב הראש – כרעם ביום בהיר – כפי שאומרת האמרה הידועה – התוודענו לאחת מהתכניות המסוכנות ביותר של משרד החינוך, להפלות בין סטודנטים להוראה, בין הערבים לבין היהודים וגם כמובן האפליה באופן אוטומטי שזורה בהפחתת המימון שהמשרד מקציב גם למכללות להוראה בציבור הערבי.

זוהיר בהלול: שיטת התקצוב החדשה מדברת על תקצוב של מחצית לסטודנט ערבי להוראה לעומת סטודנט יהודי.

זוהיר בהלול: זה משתלב בצורה מאגית לאותן תוצאות שקיבלנו בזמנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, תוצאות שדיברו על כך שמשרד החינוך והתרבות מפלה בין גולגולות.

זוהיר בהלול: דיברת שם, בכנס הגדול שהיה למעלה, על גולגולת - - -

יוסף ג'בארין: מס גולגולת.

זוהיר בהלול: אז גולגולתו של תלמיד ערבי היא כמחצית מהתלמיד היהודי.

זוהיר בהלול: ואני שואל האם משרד החינוך חשב באותו רגע כשהבליחה במוחו ההברקה הזו של התקצוב הדיפרנציאלי - - -

יעקב מרגי: הכל בהסתייגות כמובן.

זוהיר בהלול: הכל לכאורה כמובן, האם הוא חשב על הפגיעה בזכות התעסוקה של אדם בישראל.

זוהיר בהלול: האם משרד החינוך חשב על הזכות לשוויון שניתנת לכלל האוכלוסייה והאם כבודו של האדם גם כן נלקח בחשבון.

זוהיר בהלול: ואני מדבר על סוגיות חוקתיות, קונסטיטוציוניות ולאו דווקא מבחינת החוק, אלא החוקה כאן במדינת ישראל.

זוהיר בהלול: כמה שאלות: מי הנציג של משרד החינוך?

יעקב מרגי: נמצא פה מר אייל רם, שהוא מנהל מינהל עובדי ההוראה.

זוהיר בהלול: אני שואל אותך מר אייל, האם תוכל לסבר את האוזן לגבי הרשימה של המכללות עליהן תחול התכנית?

זוהיר בהלול: שאלה מספר שתיים: מתי תיכנס התכנית לתוקף ולכמה שנים היא תקפה.

זוהיר בהלול: שלוש, על בסיס - - -

<קריאה: רגע, רגע, הוא לא יכול - - -

יעקב מרגי: תן לו.

יעקב מרגי: תמשיך.

זוהיר בהלול: מה הוא לא יכול?

יעקב מרגי: אייל, תרשום את השאלות.

יעקב מרגי: סליחה, תנו לי לעשות סדר.

יעקב מרגי: אם המצגת שלך עונה על זה, תשלים אחרי המצגת את כל השאלות שחברי הכנסת שואלים.

יעקב מרגי: בבקשה.

זוהיר בהלול: אני יוצא מתוך נקודת הנחה שאיש משרד החינוך, בגולגולתו יש מנת משכל גבוהה במיוחד.

יעקב מרגי: בקיא, בקיא.

זוהיר בהלול: אז אינני בטוח שהוא לא עומד בקצב של מה שאני עכשיו שואל.

זוהיר בהלול: שאלה מספר שלוש - - -

יעקב מרגי: במיוחד איך שאתה מציג את זה, כזה חינני ונעים לאוזן.

יוסף ג'בארין: אייל עשה שיעורי בית.

זוהיר בהלול: על בסיס אלה קריטריונים נבחרו המכללות עליהן הוחלה התכנית.

זוהיר בהלול: שאלה מספר אברע: האם התכנית הוחלה על כל המכללות באזור הצפון, או שיש מכללות שהוחרגו.

זוהיר בהלול: כלומר השאלה היא על בסיס לאומי אולי, על בסיס אתני ההחלטה הזו יצאה לאוויר העולם.

זוהיר בהלול: שאלה מספר חמש: מה הוא התקציב המדויק לסטודנט ערבי במכללה למורים באזור הצפון, לעומת עמיתו היהודי.

זוהיר בהלול: והשאלה האחרונה: איך ייחשב משרד החינוך את התקציב הכולל למכללה.

זוהיר בהלול: האם ביקש רשימת סטודנטים בכל המכללות?

זוהיר בהלול: האם עשה פילוח של הסטודנטים על בסיס שייכות אתנית לאומית?

זוהיר בהלול: אלו הן השאלות הנגזרות מההחלטה הזו, שהתוודענו אליה באמצעות התקשורת ואולי אתה תאשר או תכחיש את העניין.

זוהיר בהלול: תודה רבה, אדוני.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת ג'בארין, בבקשה.

יוסף ג'בארין: כן, האמת היא שאני מתייחס לסוגיה הזאת של התקצוב במכללות ההוראה, אולי כסוגיה שמשקפת את הריחוק ואת הניתוק שקיים בין משרד החינוך - - -

יעקב מרגי: יש לי רק שאלה לחברי הכנסת.

יעקב מרגי: אם בסוף משרד החינוך יציג את העמדה ומה שהיה וזה לא כמו שזה - - -

זוהיר בהלול: ולא כצעקתה.

יעקב מרגי: לא, אפילו לא הייתה צעקה.

יוסף ג'בארין: תיכף, אז אני אתייחס.

יוסף ג'בארין: אני מכיר, דיברתי עם משרד החינוך.

אילן גילאון: שיציג מהתחלה.

אילן גילאון: מה, אין לנו מה לעשות?

חמד עמאר: אם יש להם נתונים אחרים, אנחנו מוכנים לוותר על הזכות לדבר.

יעקב מרגי: לא, לא, נשמע אתכם.

יעקב מרגי: אני לא מוותר על הזכות הזאת שלכם.

יוסף ג'בארין: למרות שאם אתם יכולים, אפשר לתת לו אחרי שאני אדבר ואז.

יעקב מרגי: ג'בארין, בבקשה.

יוסף ג'בארין: מה שהתחלתי לומר, שזו אולי דוגמא – המרחק והריחוק שקיימים בין משרד החינוך לבין אנשי החינוך וההנהגה בציבור הערבי.

יוסף ג'בארין: כי אנחנו מדברים על קושי שהוא אמיתי.

יוסף ג'בארין: קושי של אלפי מורים ערבים בעצם, שכיום אין להם מקומות עבודה.

יוסף ג'בארין: ואז עולה השאלה איך מתמודדים עם הקושי הזה.

יוסף ג'בארין: ואני במקום משרד החינוך, הייתי מקיים דיאלוג מקצועי עם הנהגת הציבור הערבי, עם אנשי חינוך בחברה הערבית, עם האקדמאים, ומנסה לקדם פתרונות לנושא הזה.

יוסף ג'בארין: מהפרספקטיבה שלי אני חשבתי על פתרונות יצירתיים שהם מוכרים למערכת.

יוסף ג'בארין: למשל, העובדה שבמערכת החינוך הערבית חסרות – רק בתקצוב הדיפרנציאלי, ביסודי ובחטיבת הביניים – אנחנו מדברים על כך שהיום חסרות יותר מ-50,000 שעות.

יוסף ג'בארין: זה רק התקצוב הדיפרנציאלי.

יוסף ג'בארין: שלא לדבר על החטיבה העליונה.

יוסף ג'בארין: בחטיבה העליונה גם שם אנחנו מדברים על פער מאד משמעותי בשעות ההוראה ופער מאד משמעותי בתקצוב, שיכול להגיע עד 150% ואלה נתונים שמוכרים למשרד החינוך.

יוסף ג'בארין: קיים גם מחסור משמעותי במספר הכיתות במערכת החינוך הערבית, ולכן אני טוען שאם משרד החינוך היה פשוט מעניק למערכת החינוך הערבית את אותן זכויות, את מה שמגיע לה בתחומים הללו של בניית כיתות, של בניית בתי ספר חדשים, של שעות לימוד גם ביסודי, גם בחטיבות הביניים אבל גם בחטיבה העליונה, היינו פותרים לדעתי את העיקר של הבעיה, לפחות בשנה-שנתיים הקרובות ואלפי מורים היו מוצאים מקומות עבודה.

יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שיש לי, רק התקצוב הדיפרנציאלי היה אמור להכניס עוד כ-5,000-6,000 מורים.

יוסף ג'בארין: במקום לעשות את החשיבה האסטרטגית הזאת, בא המשרד – ולדעתי בצעד מאד יהיר – אני לא מייחס כוונה זדונית או רשעות למשרד החינוך בהחלטה הזאת, אבל אני מייחס לו כאן את היהירות בקבלת ההחלטה, שהתוצאה שלה - - -

זוהיר בהלול: יותר רשע מכך?

יוסף ג'בארין: אני מסביר.

יוסף ג'בארין: שהתוצאה שלה היא פסולה וגם יש לה מימדים גזעניים מאד מאד צועקים.

יוסף ג'בארין: ולכן הפנייה שלנו כאן, שאנחנו מכירים בבעיה, אבל אנחנו דוחים על הסף את הפתרון שמוצע ואנחנו מבקשים ממשרד החינוך לחכות עם כל החלטה בנושא.

יוסף ג'בארין: בינתיים להמשיך את התקצוב כרגיל ולבוא במשא ומתן עם הנהגת הציבור הערבי, אולי בסיוע ועדת החינוך, כדי להגיע לנוסחה הראויה – איך פשוט פותרים את הבעיה של היצע המורים הערבים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אילן גילאון, בבקשה.

אילן גילאון: טוב, לא נחזור על דברים שכבר נאמרו פה, אדוני.

אילן גילאון: אני חושב שכאן, כמו שפתחת ואמרת ואני בעיקר חושב שזו אי הבנה שלי, של הבנת הנשמע.

אילן גילאון: בדרך כלל יש לי לקות בנושא הזה, שלא כמו חברי זוהיר, שלמד בכיתת מחוננים.

אילן גילאון: אני הייתי - - -

יעקב מרגי: ואני יכול להעיד שלמרות הלקות הזאת הוא לא מפספס אף פעם כלום.

אילן גילאון: או שנפלה כאן שגגה במשרד החינוך.

אילן גילאון: אני לא טוען לא לגזענות ולא לזה.

אילן גילאון: עכשיו, לתומי לא הבנתי, לא ידעתי אף פעם שיש מקצוע כזה שנקרא מורה ערבי.

אילן גילאון: אני יודע שיש מקצוע שנקרא מורה לערבית או מורה למתמטיקה.

אילן גילאון: מורה ערבי, אינני מבין מה זה.

אילן גילאון: אני יודע שבמדינת ישראל יש מערכת חינוך שבתוכה אנחנו מאזנים ומשלבים על פי הצרכים, על פי גודלי הכיתות, על פי מה שכאן מקודם אמרת מבחינת חוסר שעות.

אילן גילאון: יש לי גם בעיה מיושנת, אני חושב שלמדינה יש גם תפקיד לתת עבודה לאנשים, דרך אגב, בין היתר.

אילן גילאון: אני יודע שהמדינה לא מסכימה לדבר.

אילן גילאון: ולכן, היות ואני חושב שנפלה שגגה בשמיעה שלי ולא היה כדבר הזה ואתם תיכף תוכיחו את זה, אין לי מושג איך זה עובד, אבל נדמה לי שללכת לקפיטציה, אם על זה מדובר ולהוריד את העניין של הקצבה למורה ערבי, שאני לא יודע מה זה המקצוע הזה, הוא יהפוך אותו, אתה יודע מה, גם במוסדות המעורבים, לבלתי כדאי.

אילן גילאון: כי אם אני אצטרך להעסיק את מיקי בתור מנהל מוסד, לקחת אותו בוועדת קבלה או את ג'בארין, אז אני אעדיף אותו, כי עבורו ישלמו לי כפול.

אילן גילאון: ואם הדבר איננו נכון - - -

<קריאה: ג'בארין דוקטור ואני לא.

אילן גילאון: דוקטור.

יעקב מרגי: אני לא רואה סטודנט מהדרום שייסע ללמוד בצפון או הפוך.

יעקב מרגי: זה לא משנה.

אילן גילאון: אני לא יודע מה זה המקצוע מורה ערבי.

אילן גילאון: לא יודע מה זה.

אילן גילאון: מורה ערבי יכול ללמד באשדוד אם אין מקום בחורפיש ויכול ללמד במקום אחר וגם להיפך זה יכול להיות.

אילן גילאון: ככה נראה לי, אבל יכול להיות שאני - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני יושב הראש, אני הצטרפתי לדיון המהיר בנשיאות, כי ראיתי חשיבות לנושא הזה, כי כולנו יודעים על עודף המורים במגזר הערבי.

חמד עמאר: אנחנו יודעים.

יעקב מרגי: והוועדה קיימה דיון כאן כמה פעמים על זה.

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: אנחנו יודעים על מחסור במורים במגזר היהודי.

יעקב מרגי: בדרום גם כן.

יעקב מרגי: במגזר הערבי בדרום יש מחסור.

חמד עמאר: גם אצל הבדואים יש מחסור ויש מחסור גדול, והרבה מהצפון לומדים ומלמדים בדרום.

חמד עמאר: אבל בין זה לבין אי שוויון בהקצאת תקציב, זה מרחק גדול.

חמד עמאר: לא יכול להיות מצב שסטודנט יהודי יקבל 25,000 שקלים – אם הכתבה נכונה - אנחנו נשמע דברים אחרים ואני אשמח מאד לשמוע דברים – לעומת סטודנט ערבי שיקבל פחות מזה בהרבה.

חמד עמאר: אנחנו לא יכולים להחליט לאותו סטודנט ערבי שאנחנו לא רוצים שילמד הוראה.

חמד עמאר: הסטודנט הערבי יודע, לפני שהוא ניגש, בעצם הסטודנטית, כי רוב הניגשים למקצוע הזה הן בנות.

חמד עמאר: נשים ניגשות יותר ללימודי הוראה.

חמד עמאר: אנחנו לא יכולים להחליט להן.

חמד עמאר: אנחנו לא יכולים לתקצב אותן בפחות כסף.

חמד עמאר: אני כמכללה אעדיף לקבל יהודי, שאני אקבל עליו 25,000 שקלים לעומת ערבי שאני אקבל עליו חצי מהכסף, כי אני ארוויח כמכללה.

חמד עמאר: וכאן אני ראיתי את המצגת שלכם וכבר קראתי אותה.

חמד עמאר: התקצוב פר סטודנט נשאר ללא שינוי.

חמד עמאר: חישוב מספר המכסות על פי צרכי המערכת.

חמד עמאר: המערכת תחליט לאותו סטודנט אם ללמוד הוראה או לא ללמוד הוראה.

חמד עמאר: אני חושב שזה לא מקובל, זה לא יכול לעבור כאן במדינת ישראל, מדינה דמוקרטית, שלא תגביל את אותו סטודנט שרוצה ללמוד הוראה, עם כל העודף במורים במגזר הערבי, ובעצם יותר מורות במגזר הערבי.

חמד עמאר: וחוץ מזה, קראתי כאן את הנתונים של שילוב מורים ערבים במגזר היהודי וזה - - -

מסעוד גנאים: 200 ומשהו.

חמד עמאר: 588 מורים שולבו משנת 2013 לעומת 2016.

חמד עמאר: זה מבורך, אבל שהמגמה תימשך, כי באמת יש מחסור מורים במגזר היהודי וצריך גם לעודד את הסטודנטים ללכת וללמוד הוראה וגם לתת את האפשרות של סטודנטים מורים מהמגזר הערבי, שילמדו במגזר היהודי.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: רבותי, מיד אתן את רשות הדיבור לאייל רם ממשרד החינוך.

יעקב מרגי: הוועדה קיימה כאן דיונים בשנה האחרונה על המחסור ועל המצוקה של המורים, מחסור במורים במגזר הערבי בדרום ועל מצוקתם של אותם מורים מהצפון, שנאלצים לנסוע יום יום, מדי שבוע עוזבים משפחות.

יעקב מרגי: נדרשנו לסוגית רישום הילדים שלהם בגנים, איפה הם נרשמים.

יעקב מרגי: חלקם עשו שינוי בתעודת הזהות, חלקם לא עשו שינוי בתעודת הזהות.

יעקב מרגי: בעיה גדולה מאד.

יעקב מרגי: לכאורה, על פניו יש פה - ואיל, גם אני אומר הכל בהסתייגות, כי אני לא נחשפתי לזה אלא רק עם ההצעה לדיון מהיר, לא הסתפקתי להיכנס לזה - אבל אין ספק שזה חלק מהרצון להתמודדות עם הבעיה.

יעקב מרגי: אנחנו נראה את המצגת, תסביר לנו את הרציונאל בכלל.

יעקב מרגי: אני באמת מקווה שזה לא יהיה בהגדרה תקציב לסטודנט יהודי, תקציב לסטודנט ערבי.

יעקב מרגי: זה לא יכול להיות, גם אם זה כולו כוונה טובה.

יעקב מרגי: לא יכול להיות.

יעקב מרגי: לכן תציג את הרציונאל, את המצגת שלך ולאחר מכן תנסה להתייחס לדברים שנאמרו על ידי חברי הכנסת.

יעקב מרגי: בבקשה, תציג את עצמך.

<אייל רם: טוב, שלום לכולם.

<אייל רם: קוראים לי אייל רם, סמנכ"ל עובדי הוראה.

<אייל רם: אני אנסה להציג את הדברים כפי שהם בצורה מאד מאד ברורה.

<אייל רם: הדבר האחרון שיש פה ניסיון זה לעשות איזו שהיא אפליה, גזענות ולפעמים הכותרות בעיתון מנסות לראות את זה מאיזו שהיא זווית אחת, שהקשר שלה בין זה לבין המציאות הוא די שונה.

יעקב מרגי: אבל הם הצליחו לייצר כותרת.

<אייל רם: בסדר.

יעקב מרגי: ואתם נפלתם להם.

<אייל רם: קודם כל להסביר.

<אייל רם: התקצוב פר סטודנט, סדר גודל של 28,000 שקלים בשנה, הוא תקצוב שהיה, הווה וממשיך בעתיד, אותו תקצוב פר סטודנט, אותו תקצוב בדיוק.

<אייל רם: וגם אותו שכר לימוד עבור סטודנט.

<אייל רם: סטודנט לא מרגיש את זה כסטודנט ועבור הסטודנט, מכסת הסטודנט עצמה זה אותו תקצוב לגמרי.

<אייל רם: השינוי שאנחנו עושים הוא בחישוב מספר המכסות המתוקצבות במדינה, ואנחנו עושים את זה גורף בכלל המערכת, מה שהיה פעם - - -

אילן גילאון: תסביר 'מכסות'.

<אייל רם: אני אסביר בדיוק.

<אייל רם: פעם היו נותנים מכסות בעצם לכל סטודנט באשר הוא והיום אנחנו מייצרים דיפרנציאציה, ככה שלדוגמא במתמטיקה – כמות המכסות שמקבלים עבור סטודנט למתמטיקה היא באחוז גבוה יותר, כמעט פי שניים לדוגמא, מסטודנט שלומד תושב"ע.

<אייל רם: לא בגלל שתושב"ע חשוב פחות ממתמטיקה, לא בגלל שאנחנו אוהבים תושב"ע פחות ממתמטיקה - - -

ענת ברקו: אז התוספת היא לפי מקצועות לימוד?

יעקב מרגי: רגע, רגע, אני עוד לא הבנתי.

יעקב מרגי: יש לכם שאלות?

יעקב מרגי: תחכו, תנו לו.

<אייל רם: אני מנסה להסביר לאט לאט.

יעקב מרגי: אייל, אני פה לנהל את הדיון, אז תתמודד.

יעקב מרגי: תציג את עצמך ואם חבר כנסת לא הבין - - -

<אייל רם: ולכן אנחנו עושים דיפרנציאציה בין המקצועות לבין צרכי מערכת שקיימים בתוך המערכת.

<אייל רם: ואני אראה לכם למה אין לנו ברירה אלא לעשות איזה שהוא שינוי בין צפון ודרום, אחרת יש בעיה לטפל בכלל בכל נושא המכסות בכלל.

<אייל רם: המודל הזה חל בהדרגה.

<אייל רם: אנחנו מדברים כרגע על תשע"ז, שינוי מינימאלי של אחוזים בודדים שאפשר על כף יד אחת - - -

יעקב מרגי: אייל, כשאתה מדבר על מכסות, תן את הרציונל ומה הכוונה.

<אייל רם: מכסה זה אומר שאנחנו לא עוצרים סטודנטים בכניסה.

<אייל רם: יכולים לבוא - - -

אילן גילאון: העיקרון של המכסות זה על פי מקצועות?

אילן גילאון: מתמטיקה, ביולוגיה, ככה?

<אייל רם: העיקרון של המכסות – אני אראה אותו בדיוק – הוא על פי מקצועות פלוס תיקון שנעשה – ערבית צפון וערבית דרום, שאני אראה אותו ואסביר למה גם, והוא נעשה על פי מקצועות כדי לעודד יותר מכסות ויותר מורים באנגלית או במתמטיקה, שחסר לנו, לעומת תושב"ע או חינוך מיוחד גם.

<אייל רם: לדוגמא, כן חשוב לי להגיד, כי זה לא איזה שהוא משהו שיש איזו שהיא פגיעה בצד אחד, אלא ניסיון לסדר את עולם המכסות.

<אייל רם: מכסה זה אומר שזה סטודנט מתוקצב.

<אייל רם: לדוגמא - - -

אילן גילאון: מרגי, איכפת לך שמורה ילמד תושב"ע?

חמד עמאר: מה זה תושב"ע?

אילן גילאון: תורה שבעל פה.

יעקב מרגי: רגע, אייל, אתה מבין אתה עושה?

יעקב מרגי: כשאתה מדבר על מקצוע התושב"ע אתה לא מייחס את זה לא לערבי, לא ליהודי, לא כלום.

<אייל רם: נכון.

יעקב מרגי: לכן התהייה שלהם.

יעקב מרגי: הוא אתגר אותי בשאלה.

<אייל רם: אז בשביל זה אני אומר שהמודל התקצובי הזה הוא על כלל המקצועות.

<אייל רם: הוא מודל חדש שחל בהדרגה, באחוזים בודדים בתור התחלה, בשביל לבחון אותו, לראות אותו ולעשות שינויים גם - - -

יעקב מרגי: לא אחת כאן בדיונים אנחנו קוראים לרגולטור, לריבון, למשרד החינוך, לשים את הידיים על ההגה ולמל"ג לשים את הידיים על ההגה.

יעקב מרגי: לא יתכן שיש מקצועות שהם נכחדים, אף אחד לא הולך אליהם ויש מחסור במערכת ואנחנו אחר כך באים לפה ומרימים גבה ומרימים ידיים ושואלים למה.

חמד עמאר: אין שום טענה אם זה לפי מקצועות.

חמד עמאר: הבעיה שלנו היא אחרת.

יעקב מרגי: רגע, הוא עוד לא הגיע למה שאתה רוצה.

חמד עמאר: אם זה תקצוב לפי מקצועות אין לנו שום בעיה.

חמד עמאר: אנחנו יכולים עכשיו לצאת.

ענת ברקו: בדיוק, אז שיציגו לנו איזה - - -

יעקב מרגי: הוא מציג.

מיקי לוי: אם לא ניתן לו לדבר, לא נבין.

מיקי לוי: בבקשה.

יעקב מרגי: בבקשה אייל.

<אייל רם: הסטת תקצוב המכסות מהמגזר הערבי בצפון ומהמגזר הבדואי בדרום, נובעת לאור שני הדברים האלה.

<אייל רם: יש בערך 2,500 מורים היום מהמגזר הערבי בצפון ובמרכז, שמשובצים בדרום.

יעקב מרגי: 2,500?

<אייל רם: 2,500 וזה שאנחנו משלמים להם ממש שכר דירה, הם נוסעים בחגים, הם מחכים להעברה שלהם לצפון ועוזבים את בית הספר בעצם בספטמבר, באוקטובר - - -

יעקב מרגי: אתם לא יודעים כמה לחצים לחזור הביתה.

יוסף ג'בארין: כן, כי יש מחסור בדרום.

<אייל רם: כן, אני אומר יש מחסור ורק בשנה האחרונה, שנת תשע"ו, שובצו 750 מורים חדשים במגזר הבדואי בדרום, מתוכם עדיין 250.

<אייל רם: זאת אומרת זה לא רק היסטורי, זה עדיין קיים.

<אייל רם: העודף של המורים במגזר הערבי בצפון גדול וגדל.

<אייל רם: הנה לכם מספרים.

יעקב מרגי: תציג לנו את הנתונים.

<אייל רם: נתוני היקפי הגשת מועמדות במגזר הערבי: כידוע לכם במגזר הערבי, לאור הלחצים, לאור זה שיש עודף מורים גדול, יש שיטת ניקוד שעל פיה משתבצים במגזר הערבי.

<אייל רם: זה נכון רק לגבי המגזר הערבי.

חמד עמאר: היה פה דיון בוועדה.

אילן גילאון: איך אתה יודע שיש עודף של מורים ערבים ולא עודף של מורים בכלל?

אילן גילאון: מאיפה אתה יודע?

<אייל רם: רגע.

<אייל רם: תן לי עוד כמה - - -

אילן גילאון: כל הדיון הזה זה בגלל השאלה הזאת.

יעקב מרגי: תנו לו.

יעקב מרגי: אילן, יש לו מצגת ארוכה, תנו לו.

<אייל רם: העודף הוא כל כך גדול, שבגלל הלחצים הפוליטיים בתוך המגזר הערבי יש שיטת ניקוד.

<אייל רם: אתם יכולים לראות את העלייה בחמש השנים האחרונות מ-13,000 ל-18,000.

<אייל רם: זה רק מי שמבקש בקשה.

<אייל רם: יש עוד הרבה מורים שהתייאשו כבר והם לא מגישים בקשה.

<אייל רם: לכן אנחנו מדברים - - -

יעקב מרגי: ות"ת נמצאים איתנו תוך כדי דיון?

יעקב מרגי: שם ליד השולחן בבקשה.

<אייל רם: בפועל אנחנו נמצאים במצב של עשרות אלפי מורים שהוכשרו בחברה הערבית, נטולי עבודה, שילמו - - -

ג'מאל זחאלקה: בעיקר מורות.

ג'מאל זחאלקה: 90% מורות.

<אייל רם: 90% מורות.

<אייל רם: נטולי עבודה - - -

יוסף ג'בארין: אבל למה עשרות אלפים?

יעקב מרגי: רבותי, אני לא מצליח להבין.

יעקב מרגי: אני לא יודע מה לגבי האורחים פה.

יעקב מרגי: אני לא מצליח.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, אפשר?

יעקב מרגי: ג'מאל זחאלקה, יוסף, אתה בתוך העניין.

יעקב מרגי: אני מבין אותך וזה קורה בהרבה דיונים, אתה בתוך העניין.

יעקב מרגי: מחובר.

יעקב מרגי: יש פה אנשים שבאו, אני – כמנהל הדיון – לא מצליח להיכנס, לצלול לתוך הסוגיות והפרטים בגלל ההפסקות האלה.

יעקב מרגי: תנו לו להציג.

יעקב מרגי: תרשמו לכם שאלות ולאחר מכן נשאל את השאלות הנכונות.

יעקב מרגי: בבקשה.

<אייל רם: אני אומר עשרות אלפים, כי 18,000 זה מי שהגיש.

<אייל רם: יש עוד הרבה שהתייאשו בדרך וכבר לא מגישים.

<אייל רם: פשוט יודעים שאין להם סיכוי.

<אייל רם: שילמו 4 שנים שכר לימוד, הלכו ללמוד 4 שנים ובעצם הם חסרי עבודה ואתם יכולים לראות את הגדילה.

<אייל רם: בקשות עבודה של חדשים זה 12,249.

<אייל רם: העברות, הגדלות משרה של מורים קיימים שמקבלים רסיסים.

<אייל רם: אתם יכולים לראות לדוגמא - - -

יעקב מרגי: בפועל לפי הדברים שלך יש היום מורים שלמדו הוראה עם הסמכה והם מובטלים.

<אייל רם: עשרות אלפים.

יעקב מרגי: עשרות אלפים, רבותי.

דב חנין: כמה מורים חסרים בצפון במגזר היהודי?

<אייל רם: במגזר היהודי אני אראה לכם לפי זה, בסדר?

יעקב מרגי: שאלה במקום והוא יציג אותה.

יעקב מרגי: גם שאלו אותה קודם, דב.

אילן גילאון: אני מתנצל, יש לי דיון על סל התרופות.

יעקב מרגי: אני הבטחתי לך בתחילת הדיון שאני אייצג אותך נאמנה.

אילן גילאון: תודה.

<אייל רם: אנחנו הרצנו עכשיו מערכת חדשה שנותנת לנו צפי מורים בכל הארץ.

<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות פה זה באיזה מקצועות בעיקר עודף המורים במגזר הערבי קיים לנו.

<אייל רם: נגיד שהכל ממשיך אותו דבר - - -

יעקב מרגי: אם אתה יכול לייעץ לאלה שעורכים את המצגות, שירוק לא נראה טוב במצגת.

<אייל רם: אוקיי.

<אייל רם: עודף המורים – אני מראה את שני השקפים האלה בשביל להראות שהמגזר הערבי והמגזר היהודי מתנהגים שונה מאד מבחינת המקצועות.

<אייל רם: זה לא שזה אותו דבר.

<אייל רם: הם מתנהגים מאד מאד שונה ועדיין בחברה שלנו, למרות הניסיונות שלנו ועוד רגע נדבר גם על שילוב מורים, עדיין רוב המערכת שלנו פועל בצורה מאד מגזרית.

<אייל רם: לכן זה שונה קצת מההשכלה הגבוהה בכלל – הנושא של הכשרת מורים – כי היא פועלת בצורה מגזרית.

<אייל רם: אתם יכולים לראות את צפי עודף המורים במגזר הערבי.

<אייל רם: הגודל מסמן בעצם את הכמות.

<אייל רם: הכי הרבה עודף מורים יש במתמטיקה, באנגלית.

<אייל רם: תסתכלו על הרביעי – זה בחינוך גופני.

<אייל רם: אם תראו על צפי חוסר מורים במגזר היהודי, אתם יכולים לראות שזה כמעט הפוך – אנגלית, מתמטיקה, חינוך גופני.

<אייל רם: כלומר, בעצם ההכשרות והפנייה פועלת הפוך.

<אייל רם: לכן אנחנו מנסים לשלב - - -

יוסף ג'בארין: זה דווקא טוב.

דב חנין: יש לך מורים קיימים, למה הם לא יכולים לעבוד?

יוסף ג'בארין: זה משלים אחד את השני.

יעקב מרגי: אבל הוא הולך לענות בדיוק על זה.

זוהיר בהלול: דב, כי משרד החינוך לא מאמין בחילופי מורים משני הצדדים.

זוהיר בהלול: הוא לא מאמין בשיתופי פעולה.

יוסף ג'בארין: אז הגיע הזמן שיאמין.

מיקי לוי: תנו לו לדבר, הוא מראה לכם שילוב, דב.

דב חנין: אבל - - -

יעקב מרגי: דב, רבותי, בואו, אני חוזר להנהגה שלי.

יעקב מרגי: אין קריאות ביניים.

ענת ברקו: וגם - - -

יעקב מרגי: ענת, את לא מסייעת בידי.

ענת ברקו: סליחה.

יעקב מרגי: סליחה.

יעקב מרגי: אז תאפשרו לו להציג את המצגת.

יעקב מרגי: מספיק.

יעקב מרגי: תאמין לי דב שגם עוד אחרים יכלו להבחין והבחינו והתאפקו.

יעקב מרגי: וגם אני, כשיש לי את כל הפריבילגיה להתערב בדיון, התעוררו אצלי מספר שאלות ואני מתאפק לסוף המצגת.

זוהיר בהלול: מרגי, הוא מסעיר את מוחנו, זה בסדר.

יעקב מרגי: אז תתאפקו.

יעקב מרגי: אתם די חזקים.

יעקב מרגי: בבקשה.

<אייל רם: הבעיה שאני צריך ללמד כשהמורה הוא מרגי.

<אייל רם: אז אם הייתי המורה אז הייתי מייעץ את הטכניקות.

<אייל רם: לכן נשאלת כמובן השאלה אז למה לא לשלב מורים ערבים בבתי ספר יהודים.

<אייל רם: בבקשה.

<אייל רם: אני מנסה לבנות את התזה סביב הדבר הזה, ולכן באמת יש החלטת ממשלה כזאת, כפי שכולכם מכירים ויש לנו ניסיונות גדולים.

<אייל רם: נמצאים פה גם עמותת מרחבים, הם יספרו על הדבר הזה.

<אייל רם: אני יכול לספר לכם שביום שנכנסתי לתפקידי לפני שנתיים, זו ועדת היגוי שנמצאת על שולחני.

<אייל רם: ניסיונות מאד אמיצים.

<אייל רם: כסף רב – יש לכם שם את הסכומים – שמשרד החינוך משקיע בזה, נותן שליש משרה תוספת אפילו רק לעודד מנהלי בתי ספר לקלוט מורים ערבים בבתי ספר יהודים, ואתם יכולים לראות גם שיש עלייה, שכבר הגענו לכמעט 600 ושמורים לאנגלית, מתמטיקה ומדעים נמצאים כבר ב-240 ואנחנו עושים שם המון המון המון מאמצים.

<אייל רם: ולצערי, אני היום יכול להגיד, גם אם נצליח פי ארבעה, נגיע ל-1,000.

<אייל רם: גם אם זו תהיה התכנית של מנהל – אנחנו לא - - -

יעקב מרגי: אנחנו אוכלים את פירות אי העשייה של המל"ג והות"ת בסוגיה הזו.

<אייל רם: צריך להסתכל גם למציאות בעיניים.

יעקב מרגי: או במקרה הזה לא המל"ג ות"ת, משרד החינוך והמכון להכשרת עובדי הוראה.

<אייל רם: לחשוב שבכל בית ספר ממלכתי דתי היום יהיה מחנך בכיתה ג' ערבי - - -

יעקב מרגי: מל"ג ות"ת זה העתיד של המכללות.

<אייל רם: בזה אנחנו עוד רחוקים משם בשביל להבין.

<אייל רם: זה לא מוריד מהכוח שלנו, מהעוצמה שלנו וכבר לשנה הקרובה אני מקווה שעוד 60 ישובצו ואנחנו מפעילים על זה המון המון אנרגיה.

<אייל רם: אני רוצה להראות לכם את אחוז ההשתלבות וההתמדה של בוגרי המכללות.

<אייל רם: מה שאתם רואים בציר למטה זה סכום של אחוז ההשתלבות מהמוסד.

<אייל רם: זאת אומרת כמה בוגרי המוסד, אם מסתכלים לאורך 30 שנה – כמה בוגרי המוסד האלה השתלבו והטור השמאלי הוא כמה מהם התמידו בתוך מערכת החינוך.

<אייל רם: אתם יכולים לראות שיש לנו מקומות כמו ויצ"ו, שזו מכללה לאומנות, שמעט מאד משתלבים בה.

<אייל רם: לכן גם באומנות אנחנו מורידים את התקצוב למכסות בחצי.

<אייל רם: הם ממש לא יכולים להמשיך לחיות ככה ולכן הם נמצאים היום גם במעבר לות"ת, שילוב עם אחת מהמכללות האזוריות או האוניברסיטאות.

<אייל רם: אין טעם במכללה כזאת, כפי שהיא ככה פועלת במדינה.

<אייל רם: אתם יכולים לראות את המכללות הערביות שנמצאות.

<אייל רם: לאורך 30 שנה אם בודקים אותם, הן גם סביב ה-40%-50% השתלבות.

<אייל רם: המכללות היהודיות באחוזים הרבה יותר גבוהים.

דב חנין: רגע, רגע, מה ציר ה-X ומה ציר ה-Y פה?

<אייל רם: אמרתי.

<אייל רם: ציר ה-X הוא בעצם אחוז ההשתלבות של בוגרי המוסד האלה לאורך כל השנים.

דב חנין: הבנתי.

<אייל רם: אז אנחנו יכולים לראות את בוגרי המכללות הערביות.

<אייל רם: ציר ה-Y זה ההתמדה בתוך המערכת.

<אייל רם: לכן מבחינת ציר ה-Y הוא פחות מעניין כרגע לפה, כי ברגע שכבר נתפסים, נתפסים.

<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות זה מכלת קיי, שנמצאת בדרום, מכיוון ששם יש מחסור, אז באמת בוגריה משתלבים במעל 85%.

<אייל רם: לכן המטרה שלנו זה בעצם להסיט מכסות אליהם.

<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות בשקף הזה - - -

זוהיר בהלול: למה 15% לא?

<אייל רם: 15% לא?

<אייל רם: אתה יודע, בן אדם גמר ללמוד, החליט לעבוד במשהו אחר.

<אייל רם: מה שאתם יכולים לראות פה זה את השינוי בפועל שבנינו לקראת השנה הקרובה.

<אייל רם: מה השינוי הזה מראה – למעלה זה מכללות במגזר הערבי – א', ב', ג', לא רציתי פה להיכנס לשמות הספציפיים של כל מכללה ומכללה.

<אייל רם: ובעצם אתם יכולים לראות שאנחנו מדברים על הסטה של 1.7 מיליון שקלים, שזה בעצם הקטנת המכסות.

<אייל רם: שוב פעם אני מזכיר, זה כמה סטודנטים מתוקצבים - - -

מסעוד גנאים: לשלושתן ביחד?

<אייל רם: לשלושתן ביחד.

<אייל רם: לעומת זאת, הפרש מכסות במכללות בצפון, המכללות הממלכתיות בצפון, שלומדים שם גם סטודנטים ערבים, מדובר על עוד סכום שאתם יכולים לראות – 2 מיליון שקלים בערך.

<אייל רם: זה בסך הכל יוצא 3.9 מיליון שקלים, שח', אתם מבינים זו מכללה בדרום, אז אתם כבר מבינים שזה מכללת קיי, אז לא איכפת לי רגע להגיד שזה בעצם תוספת המכסות שהועברה אליהם.

<אייל רם: כלומר, המטרה היא ליצור בעצם איזון בתוך החברה הערבית.

<אייל רם: חדי העין יבואו ויגידו יש פה עוד איזה 380,000 שקלים שלכאורה נלקחו, אז תעברו לשקף הבא ותיראו שבשנה הקרובה נכנסים עוד 33 מיליון שקלים רק להכשרת מורים.

<אייל רם: אני לא מדבר על בכלל מורים, תכנית אתגרים.

<אייל רם: רק 33 מיליון לטובת טיוב והכשרה.

<אייל רם: לדוגמא, לא הוספתי את זה שבמזרח ירושלים יש לנו חוסר בגננות, ולכן אנחנו פתחנו במזרח ירושלים תכניות להכשרת גננות.

<אייל רם: היבטים של שיפור השפה, של חיזוק עבודה מעשית, של הבניית תרבות קליטה במגזר הערבי.

<אייל רם: של מכינות קדם אקדמאיות בדרום, של העלאת אחוז המתקבלים, של ניוד סטודנטים, של שדרוג ההכשרה לרמה של תואר שני שפחות קיימת.

<אייל רם: לכל הדברים האלה בעצם – עוד 33 מיליון שקלים שהולכים להיכנס להכשרת המורים במגזר הערבי.

<אייל רם: כן חשוב לי להגיד, כי כבר שאלו אותי, שינויים וזה.

<אייל רם: אנחנו היינו מאד קשובים בשבוע הזה.

<אייל רם: זה משהו שמאד העסיק אותנו כי מטרתנו זה לשפר כמובן.

<אייל רם: תבינו שכשיושבת כיתה במכללה ערבית, כשאחוז אלה שהולכים ללמד בה בשנה הקרובה הוא אחוז מאד מאד קטן, ההכשרה יוצאת מאד מאד רדודה, כי בעצם יושבים אנשים שלא הולכים לעבוד במקצוע.

<אייל רם: זה לא רציני.

יעקב מרגי: והסוגיה הזו נאמרה על ידי חברי כנסת מתוך המגזר פה, בשולחן הזה.

<אייל רם: וחברי כנסת נפגשו איתי לאורך השנה וביקשו את הדברים האלה.

<אייל רם: רגע, רק משפט אחרון.

<אייל רם: ולכן אנחנו גם בוחנים את הדבר הזה עוד פעם.

<אייל רם: אנחנו בוחנים אותו וישבנו גם עם הות"ת לפני זה, אבל השבוע אנחנו יושבים עם הות"ת שוב ועם משרד המשפטים ונשמח לשמוע גם רעיונות ועצות.

<אייל רם: המטרה שלנו פה היא לשפר, לא לגזור איזה שהוא גזר דין, רק אני מקווה שנסגור את ה- - -

יעקב מרגי: רגע, אני בכל זאת רוצה להתעכב על הדף לפני אחרון במצגת, עם הא', ב', ג' ו-ד', ה', ו', ז' ו-ח'.

יעקב מרגי: ח' – הבנתי שזה מכללת קיי דרום, בסדר?

יעקב מרגי: דרום על כל שלוחותיה, כל עוד הם חיים באופן עצמאי, אם אתה מבין למה אני מתכוון לגבי מכללות החינוך.

יעקב מרגי: אני בא ושואל – כשאתה אומר לי א', ב', ג' ועד ז', שיש בזה הקטנה – אתה לא יכול לשייך אותם אזורית, במאפיינים?

<אייל רם: הם אזורית לגמרי.

<אייל רם: אני אגיד בדיוק.

<אייל רם: קודם כל אנחנו מדברים רק על הצפון.

<אייל רם: אנחנו מדברים על מכללות ערביות בצפון, שלושתן כיום בצפון ואנחנו מדברים על צפון וחיפה – ב-ד', ה', ו', ז'.

<אייל רם: לדוגמא מכללה כמו דוד ילין, שיושבת בירושלים ונותנת מענה בעיקר למזרח העיר.

<אייל רם: היא לא בתוך הסיפור.

<אייל רם: אנחנו מדברים על חיפה והצפון.

יעקב מרגי: רבותי, לפני שאני אתן לחברי הכנסת ולאורחים לדבר - - -

<אייל רם: אני אומר שהסטודנטים הערביים שלומדים בדוד ילין, הם לא בשיטת התקצוב החדשה, מכיוון שיש מחסור במזרח ירושלים.

<אייל רם: לשאלה של מורים בצפון – יהודים וערבים – אני לא יודע אם יש פה חיבור לאינטרנט, אבל אם כן אז אני אוכל להראות.

<אייל רם: ליש הבדל מאד מאד גדול.

<אייל רם: אני יכול להגיד שזה לא העודף הכי גדול של מורים בצפון, שהוא דווקא ביהודים.

<אייל רם: סליחה.

<אייל רם: סליחה.

<אייל רם: זה לא החוסר הגדול של מורים יהודים דווקא בצפון, אלא החוסר המאד גדול הוא דווקא במרכז, בניגוד למה שהרבה פעמים חושבים של פריפריה וכו'.

<אייל רם: הרבה פעמים דווקא אנשים בפריפריה, ההוראה מהווה עבורם מקצוע יותר מבוקש או יותר נגיש.

יעקב מרגי: שזה גם סימפטום שצריך לטפל בו .

יעקב מרגי: צריך לטפל בו, אני אומר את זה ביושר.

<אייל רם: אבל יש לנו חוסר מסוים, לא גדול, של מורים יהודים בצפון.

<אייל רם: יש עודף אדיר של מורים ערבים בצפון.

יעקב מרגי: אני אומר לך, אני מדבר עם סטודנטים להוראה שהם בתחילת דרכם, אם זה אחרי השחרור או אחרי לימודים וחשבו ללמוד מקצועות אחרים, ואחר כך הם בסיפור הזה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם – מצד אחד אופק חדש עשה טוב למורים, מצד שני בקטע הזה, יש הרבה אנשים שהיו על הגדר מבחינת מקצועות אקדמאים אחרים, שקיבלו את ההחלטה ללכת לחינוך וזה יוצר את העיוותים.

יעקב מרגי: ואם אני לא הייתי רואה – ואני מודה לחברי הכנסת המציעים – את העבודה הזו של משרד החינוך והאגף להוראה בקטע הזה, הייתי אומר שהם חדלי מעש בקטע הזה.

יעקב מרגי: אני מקווה בתהליך הזה של הכנסתם לות"ת מל"ג, שאכן הסוגיה הזו של ניווט – לדבר על מכסות.

יעקב מרגי: כשיש עודף או מחסור, הרגולטור חייב לדבר על מכסות ולווסט את זה.

יעקב מרגי: זו עוולה שהמדינה אפשרה אותה לאותם אנשים שהלכו ולמדו והשקיעו מזמנם, מכספים.

יעקב מרגי: אסור שמקצוע ההוראה יהיה ברירת מחדל בגלל הנוחות, בגלל הקלות או בגלל נגישות כזו או אחרת.

יעקב מרגי: נכון, יש מגזרים מסוימים שמקצוע ההוראה, גם מבחינת המסורת, היה מועדף.

יעקב מרגי: התפקיד של הות"ת-מל"ג - וזה צופה פני עתיד – לאתגר אותם.

יעקב מרגי: לתמרץ אותם.

יעקב מרגי: לתמרץ גם את המכללות וגם את הסטודנטים ללמוד את אותם מקצועות אחרים שלא בתחום ההוראה, שגם המשק זקוק להם וגם יתנו להם מבחינת השכלה, פרנסה בכבוד ומימוש עצמי גבוה בסוגיה הזאת.

<אייל רם: אדוני יושב הראש, רק עוד שתי נקודות קטנטנות.

<אייל רם: קודם כל חשוב להכיר – ואני מעריך שכולם פה בחדר מכירים – אבל זה גם חשוב להגיד – שיצא קול קורא של הות"ת להקמה של מכללה כללית נוספת באזור ערבי.

<אייל רם: אני חושב שאני לא טועה.

<קריאה: בצפון.

יעקב מרגי: בסדר.

יעקב מרגי: עברת את המשוכה.

<אייל רם: אוקיי.

יעקב מרגי: אני הייתי נופל והייתי אומר מכללה ערבית נוספת.

<אייל רם: לא, השאלה אם נפלתי אצל אריאל.

<אריאל חנוכה: מסגרת אקדמית ביישוב ערבי.

<אייל רם: אוקיי, בסדר, אז זו הכוונה, שזה חלק מהסטת - - -

יעקב מרגי: לא שמענו אותך.

יעקב מרגי: כשתדבר תחזור על זה.

יעקב מרגי: לא עכשיו.

<אריאל חנוכה: אני אומר – הות"ת - - -

יעקב מרגי: מי הדובר?

<אריאל חנוכה: אריאל חנוכה, מרכז בתחום תקצוב במכללות במועצה להשכלה גבוהה.

<אריאל חנוכה: במסגרת כל הנקודות שעלו פה ועודף ההכשרה במגזר לעובדי הוראה, המל"ג-ות"ת יצא בקול קורא להקמת מסגרת אקדמית ביישוב ערבי, למקצועות שאינם מקצועות ההוראה בהכרח.

<אריאל חנוכה: כלומר, יכול להיות - - -

יעקב מרגי: זה צופה פני עתיד.

יעקב מרגי: תודה אריאל.

<אייל רם: לא, זה פני עתיד, הווה וזה חלק מהמהלך.

חמד עמאר: אבל עדיין אין החלטה.

<אייל רם: מה?

<אייל רם: רגע, אבל היא הוגשה.

חמד עמאר: היה מכרז?

<אייל רם: יצא מכרז.

ג'מאל זחאלקה: דובר מועצת שפרעם אומר שהם רוצים להקים בשפרעם.

<אייל רם: והקול הקורא נסגר לדעתי.

ג'מאל זחאלקה: נסגר?

יעקב מרגי: אוקיי, תודה.

<אייל רם: רגע, והדבר האחרון, אני רוצה להזכיר שאנחנו מתקצבים כרגע במודל החדש סטודנטים בדואים במכללת קיי, יותר מאשר מתוקצבים סטודנטים יהודים.

<אייל רם: אני רק רוצה להזכיר - - -

יעקב מרגי: אם היה חשש, אז הנה.

<אייל רם: שזה לא - - -

מסעוד גנאים: זה הדבר החשוב, שזה לא על רקע שייכות לאומית – זה לא סטודנט ערבי ויהודי - - -

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: מי שהוציא את הכותרת הוציא אותה בצורה - - -

<אייל רם: בדיוק.

<אייל רם: בשביל זה אני ביקשתי - - -

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מיקי לוי ולאחר מכן אורח.

יעקב מרגי: אני אתן לחברי הכנסת לסירוגין.

מיקי לוי: הנתון הזה של כמעט 400 - 386 או משהו כזה, אני לא זוכר בדיוק – מורים ערבים משולבים בבתי ספר במגזר היהודי בצפון, זה שאפו ענק.

מיקי לוי: המגמה הזו חייבת - - -

מסעוד גנאים: זה רק בצפון או כללי?

<אייל רם: כללי.

<אייל רם: זה לא בדרום.

מסעוד גנאים: אבל זו התכנית של המרכז, של שי פירון.

מיקי לוי: רגע, ברוך השם שהיא צוברת עור וגידים, שזה שאפו ענק - - -

יעקב מרגי: מי אמר שאין רציפות שלטונית במדינת ישראל?

מסעוד גנאים: יש כן.

מסעוד גנאים: הנה, הוכחה.

מיקי לוי: והמגמה הזו חייבת להימשך, כי גם היכולת בלימוד הערבית של תלמידים יהודים, שאת זה חייב לאיזה שהם תנאים עתידיים לחיים משותפים, חייבת חייבת להימשך.

מיקי לוי: מתמטיקה ואנגלית על אחת כמה וכמה.

מיקי לוי: אנחנו צריכים לשים על השולחן – חברי חברי הכנסת מהרשימה – שיש מקצועות שאי אפשר לשלב אותם.

מיקי לוי: מה לעשות?

מיקי לוי: אי אפשר לשלב לא אזרחות ולא לשון ולא את המקצועות האלה, אבל את המקצועות שכן אפשר לשלב.

חמד עמאר: מה, מה, מה?

יעקב מרגי: אפשר, אבל זה לא אטרקטיבי.

מיקי לוי: כמה מורים אפשר - - -

ג'מאל זחאלקה: בואו נעשה תחרות בעברית בכנסת.

יעקב מרגי: דב, אתה הבנת והוא הבין.

יעקב מרגי: אתה הבנת אותו והוא הבין אותך.

<קריאה: אז אתה הולך להיות מורה ללשון?

ג'מאל זחאלקה: לא, אבל אני אומר - - -

יעקב מרגי: תודה רבה חברי הכנסת.

מיקי לוי: זחאלקה, אני מבטיח לך, יש חוסר במורים ללשון.

מיקי לוי: כל אחד יתקבל בברכה.

יעקב מרגי: גם לאזרחות.

יעקב מרגי: מי שרוצה, אדרבא.

מיקי לוי: והמגמה הזו חייבת להימשך.

מיקי לוי: עכשיו אני פונה אליכם כמובילי דעה במגזר וכאנשי ציבור.

מיקי לוי: תפסיקו לשלוח אותם ללמוד להיות מורים.

מיקי לוי: זה כמו שאנחנו אומרים לילדים - - -

דב חנין: מה אתה - - -

מיקי לוי: רגע, דב, אני לא מפריע לך.

מיקי לוי: נו, באמת.

יעקב מרגי: תן לו, דב.

מיקי לוי: גם לילדים שלנו אנחנו אומרים תפסיקו ללכת ללמוד להיות עורכי דין.

מיקי לוי: השוק מפוצץ.

מיקי לוי: אין עבודה.

מיקי לוי: יש 20,000 עורכי דין בלי עבודה, אולי כבר יותר.

מיקי לוי: תפסיקו ללמוד להיות עורכי דין.

מיקי לוי: לא צריך את זה.

<קריאה: והם לא מפסיקים.

יעקב מרגי: תודה, תודה, תעזבו.

יעקב מרגי: מיקי, תסכם בבקשה.

מיקי לוי: הם הולכים להיות מורים אחר כך.

מיקי לוי: ולכן אני מצפה מכם בעניין הזה כמובילי דעת קהל, תשלחו אותם ללמוד מקצועות טכנולוגיים.

יעקב מרגי: מה זה תשלחו?

יעקב מרגי: מה הם הבעלים שלהם?

מיקי לוי: אני מייעץ.

מיקי לוי: אני מייעץ.

מיקי לוי: צריך לייעץ ולהוביל את זה.

חמד עמאר: תאמין לי, מה שהוא אומר אני אומר את זה בכל מקום.

יעקב מרגי: הדיון בשידור וקריאתך נשמעה בשידור.

מיקי לוי: מה קרה לכם?

מיקי לוי: לי אתם לא נותנים לדבר?

מיקי לוי: אני אפריע לכם.

יעקב מרגי: תסכם.

מיקי לוי: אני מסכם, תנו לי שני משפטים רצוף.

מיקי לוי: כמו ראש מועצת שפרעם, תקים מכללה טכנולוגית למדעי המחשב, תאמין לי, כולם ימצאו עבודה.

מיקי לוי: זה מקצוע - - -

חמד עמאר: איפה ראש מועצת שפרעם?

ג'מאל זחאלקה: לא במועצת שפרעם.

מיקי לוי: אה, סליחה, אני מתנצל.

מיקי לוי: אני חייב להגיד אייל, ששוכנעתי בניקיון הכפיים בשקיפות, גם מהמצגת וגם מהנתונים.

מיקי לוי: אני חושב שלא הייתה כאן מגמה להסתיר וזו תפיסת העולם שלי ותודה רבה לך.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רם שפע, בבקשה.

רם שפע: אהלן.

רם שפע: טוב, צהריים טובים.

יעקב מרגי: מה שמותר לחברי הכנסת אסור לך.

יעקב מרגי: תקצר, בדקה.

רם שפע: אני אעשה את זה קצר.

רם שפע: אני סגן יושב ראש התאחדות הסטודנטים וגם סטודנט לחינוך, אז אני שמח להיות פה.

רם שפע: אני פשוט אתחבר לסוף.

רם שפע: אני אקצר.

רם שפע: אני חושב שסוף סוף משרד החינוך מחליט לקחת אחריות על הבעיות הכי כואבות, הכי עמוקות ומייצר תהליך עומק רציני, שכולל גם הסתכלות מגזרית וגם הסתכלות על מקצועות.

רם שפע: לצערי, כמו שקורה לנו הרבה במדינה, תוך כל מיני קשרים דמגוגיים אצלנו להגיע לפה, אבל אני כן מסכים מאד עם מה שחלקכם אמרתם.

רם שפע: צריך לעשות בחינה מאד מעמיקה, אייל, ולראות שזה עושה את הנכונות ומצליח להסיט את זה לכיוונים שכולם רוצים, כי בסופו של דבר - - -

יעקב מרגי: תודה.

רם שפע: זהו.

רם שפע: בהצלחה.

יעקב מרגי: ענת ברקו, בבקשה.

ענת ברקו: אני רוצה להודות לאייל באמת על המצגת הבהירה.

ענת ברקו: אדוני יושב הראש, מה שמטריד אותי שמדובר ב-90% נשים.

ענת ברקו: ואם אנחנו לא נאפשר להן באיזה שהוא מקום תעסוקה מהסוג הזה, בסך הכל במגזר הערבי אני חושבת שאין כל כך הרבה אפשרויות לנשים.

יעקב מרגי: אז תארי לך שהוא היה מוביל - - -

ענת ברקו: וגם, כשאנחנו מובילים אותן - - -

יעקב מרגי: שאלה, ענת, על חשבוני.

יעקב מרגי: תארי לך שמשרד החינוך היה, והוא ער למה שאת אומרת והיה עושה אפליה בין גברים לנשים בצפון ומצמצם - --

ענת ברקו: אני בעד נשים, מה.

ענת ברקו: אני לא מתנצלת על זה.

יעקב מרגי: ומבטל את האפשרות של מורה ממין זכר להתמודד על המשרה או ללמוד.

ענת ברקו: אז אני לא מבטלת שום אפשרות.

ענת ברקו: עדיין הנשים מופלות לרעה.

ענת ברקו: אבל בוא נגיד שכשאנחנו מדברים על נשים, והיינו בדיון אצלך, אדוני יושב הראש, וראינו את המצוקה של נשים שמגיעות מהצפון לדרום, בכלל בכל המערך המשפחתי והן לא עוברות לגור בדרום.

ענת ברקו: הן חוזרות הביתה לסופי שבוע.

ענת ברקו: יש קושי עם הילדים, יש קושי עם המגורים, יש קושי עם המשפחה.

ענת ברקו: לכן אני מברכת על זה שכמובן מדובר על פי מקצועות והחלוקה צריכה להיות על פי מקצועות.

ענת ברקו: צריך באמת לעודד שבמקצועות שאין שום בעיה – מדעים, מתמטיקה, אנגלית, ערבית, כל המקצועות הללו, שיש את הפערים בצפון, בכל זאת כמה שיותר מורים מהמגזר הערבי ילמדו בבתי ספר יהודים.

ענת ברקו: אני חושבת שזה גם ישיג הרבה מעבר לקטע של ידע, אלא באמת חיים משותפים.

יוסף ג'בארין: נכון, חברתית, נכון.

יעקב מרגי: זה מה שצף כל הזמן בדיונים, כפי שאמרתי.

יעקב מרגי: עדי שטיין, בבקשה, תציגי את עצמך.

<עדי שטיין: שלום לכולם.

<עדי שטיין: שמי עדי שטיין, אני מקרן אברהם.

<עדי שטיין: כפי שכבר נאמר, אבטלה של מורות - --

יעקב מרגי: תקשיבי, תשבי זקוף.

יעקב מרגי: לא בריא לגב.

<עדי שטיין: אני פשוט לא מגיעה.

יעקב מרגי: לא, לא, הוא שומע אותך טוב.

יעקב מרגי: איכות השמיעה שלו יותר טובה משלי.

יעקב מרגי: בבקשה.

<עדי שטיין: נכון, האמת שיש לי גם קול רם.

<עדי שטיין: אבטלה של מורים ומורות ערביים היא באמת בעיה חמורה.

<עדי שטיין: אנחנו שמחים על כך שמשרד החינוך מנסה למצוא לה פתרון ואנחנו מבקשים בקרן אברהם לשים דגש מאד מרכזי על שילוב, על מוביליות, על יכולת של מורים ומורות ערביות ללמד גם במערכת החינוך העברית-יהודית.

<עדי שטיין: דיברת על זה קצת, אבל לנו בקרן אברהם יש ניסיון רב בנושא הזה.

<עדי שטיין: הקרן מפעילה מזה כעשרות תכנית בשם יא-סאלם, שבעצם מורים ערבים מלמדים בבתי ספר יהודים.

<עדי שטיין: התכנית לוותה במחקר מקיף ומעמיק לאורך השנים.

<עדי שטיין: יש לה הרבה הצלחות, כמובן גם בלימודי השפה הערבית, אבל גם בכל התחום של הכרת האחר, סובלנות, חיים משותפים ויש לזה ערך רב ותועלות רבות גם בהיבט הזה.

<עדי שטיין: רציתי רק לומר עוד דבר לחבר הכנסת מיקי לוי, שדיבר על להכווין את הסטודנטים, את הצעירים הערבים - - -

מיקי לוי: בדיוק זו השאלה שלי.

מיקי לוי: יש לכם איזו שהיא תכנית הסבה, בכל התכניות שלכם?

<עדי שטיין: לא.

<עדי שטיין: מה שאני רוצה להציג זה שאנחנו זיהינו תופעה שהיא מקבילה ורלבנטית, שהרבה פעמים אקדמאים ערבים מהמקצועות המדעיים, מוכוונים או נדחקים אל תחום ההוראה מכל מיני סיבות של תעסוקה וקבלה לעבודה, כך שזה בעצם תופס את המקום של סטודנטים להוראה שהוכשרו לכך.

יעקב מרגי: ברור, של עובד הוראה.

<עדי שטיין: זאת אומרת גם אם הצעירים הערבים מוכוונים ללמוד תחומים אחרים, הרבה פעמים הם נדחקים למדעים חזרה.

יעקב מרגי: ולסיכום, קרן אברהם.

<עדי שטיין: לסיכום, אני רוצה שנייה לתת להאזר - - -

יעקב מרגי: את לא יכולה לתת לה.

יעקב מרגי: את יכולה לסכם ואני אחליט.

<עדי שטיין: אבל רק לתת דוגמא ל - - -

יעקב מרגי: אבל למה את מתווכחת איתי?

יעקב מרגי: תסכמי ואני אחליט.

<עדי שטיין: סבבה.

<עדי שטיין: אז מה שרציתי להגיד, או למה רציתי לתת להאזר חוסין, שהיא מנהלת את תחום חינוך לחיים משותפים בקרן, כי רציתי שהיא תיתן כמה דוגמאות על כמה השילוב של מורים ערבים במערכת החינוך היהודית הוא משמעותי ואיכותי ומוצלח.

ג'מאל זחאלקה: מוצלח.

ג'מאל זחאלקה: תגידי מוצלח מאד.

יעקב מרגי: בבקשה.

<הזאר חוסין: שלום לכולם.

<הזאר חוסין: תודה על ההזדמנות.

<הזאר חוסין: אז בהמשך לדבריה של עדי - - -

יעקב מרגי: תציגי את עצמך.

יעקב מרגי: למרות שהיא הציגה אותך, תציגי את עצמך.

<הזאר חוסין: אני הזאר מסרי חוסין, ואני מנהלת את תחום החינוך ביוזמות קרן אברהם, שבין שלל הפעילויות שאנחנו עושים עם משרד החינוך, התכנית יא-סאלם, שמשלבת בעצם מורים ערבים להוראת השפה והתרבות הערבית במערכת החינוך העברית, וכפי שהופיע גם במצגת של אייל, כלמעלה מ-200 מורים ערבים מלמדים בבתי ספר עבריים, כמחציתם הם מורים במסגרת התכנית שלנו, שמלמדים ערבית.

<הזאר חוסין: נשאלה פה שאלה אם יש גם בדרום, אז התכנית שלנו גם מופעלת בדרום.

<הזאר חוסין: גם שם מורים ערבים מלמדים ערבית מדוברת.

<הזאר חוסין: אנחנו עדים ולמדים מהניסיון שלנו במשך העשור, להצלחה מאד מאד שווה ומשתלמת לשלב מורה ערבי בבית ספר יהודי בשני המישורים - גם התעסוקתי וגם כרף שמקדם חינוך לחיים משותפים וחיים משותפים במיוחד.

יעקב מרגי: תודה, לקצר.

יעקב מרגי: אנחנו במגבלת זמן.

<הזאר חוסין: רק עוד משפט אחד.

<הזאר חוסין: אנחנו גם רואים שמורים שבעצם מתחילים בראשית דרכם כמורים לשפה הערבית, אחרי שנה ושנתיים בזכות ההכשרה הנוספת שיש להם, הם גם הופכים להיות יועצים חינוכיים בבתי הספר, מורים למדעים, מלווים - - - שנתיים - - -

מיקי לוי: מצוין.

<הזאר חוסין: והם חלק בלתי נפרד מבית הספר.

<הזאר חוסין: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מסעוד גנאים.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, לקצר, הגענו לישורת האחרונה.

מסעוד גנאים: תודה.

מסעוד גנאים: קצר, קצר אדוני יושב הראש.

יעקב מרגי: לא יישארו חברי כנסת לדבר אחרי זה.

מסעוד גנאים: בסדר.

מסעוד גנאים: תחילה, בקשר למה שאמר אייל, אני מודה לו על ההבהרה, משום שבאמת זה יצא מאד רע, כי זה יצא כאילו שמשרד החינוך מפלה בין סטודנט לסטודנט על רקע שייכות לאומית ואתנית.

מסעוד גנאים: אז העניין שזה על רקע מקצועי מבורך, וגם מבורך העניין שזה על רקע שהמכסות מהצפון אולי מועברות לדרום בגלל ששם יש מחסור או שם צריכים את זה יותר.

מסעוד גנאים: בקשר לאבטלה בקרב מורים ומורות ערבים - - -

יוסף ג'בארין: אבל זה - - -

יעקב מרגי: לא להפריע.

יעקב מרגי: אין לי זמן, יוסף.

יעקב מרגי: בבקשה, מסעוד.

יוסף ג'בארין: לא, אנחנו עדיין לא יודעים אם זה לפי מכללות או לפי מקצוע.

מסעוד גנאים: הוא הבהיר שזה מקצוע.

יוסף ג'בארין: מה קורה עם סטודנטים ערבים במכללה יהודית?

יעקב מרגי: הוא אמר, הוא אמר במפורש.

יעקב מרגי: זה לא חל עליהם.

ענת ברקו: אתה לא היית.

ענת ברקו: הוא לא היה.

יעקב מרגי: הוא הבהיר זאת.

יעקב מרגי: מסעוד, בבקשה.

מסעוד גנאים: אז אני רק אומר בסוף שזו לא פעם ראשונה - - -

יוסף ג'בארין: אז הברכה מוקדמת לדעתי.

מסעוד גנאים: אדוני יושב הראש, היו פה כמה פעמים דיונים על העסקת מורות ערביות, על האבטלה, על הצורך בפתירת הבעיה.

מסעוד גנאים: היה גם דו"ח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת משנת 2014 על העניין, אני זוכר.

מסעוד גנאים: גם שם דובר על עניין קליטת המורות הערביות במערכת החינוך היהודית, לפעול ולעשות רבות בעניין ההכוון המקצועי לסטודנטים או לתלמידים הערבים ביסודי או בחטיבה, כדי שבסוף יבחרו במקצוע ויבחרו בתחום שיכולים בסוף למצוא עבודה ולהשתלב בה.

מסעוד גנאים: תודה.

יעקב מרגי: דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה אדוני יושב הראש.

דב חנין: אני אשתדל להיות מאד קצרים, במבקרים, אדוני יושב הראש, אבל יש פה הרבה הרבה בעיות.

דב חנין: נקודה ראשונה – תעסוקת נשים היא בעיה מאד גדולה בציבור הערבי.

דב חנין: וכמו שאדוני אמר, ובצדק, זה כמו בפריפריה ופריפריה של פריפריה.

דב חנין: ולכן נשים הולכות להוראה גם מכיוון שאין אופקים אחרים לתעסוקת נשים ולתעסוקה בכלל, וזה נושא שצריך לטפל בו, אבל הוא לא המנדט של הוועדה הזאת.

דב חנין: אבל גם במערכת החינוך יש הרבה הרבה מה לעשות, כדי לאפשר למורות להיקלט.

דב חנין: בואו נתחיל בזה שאנחנו מדברים על קליטה בבתי ספר יהודיים שיש בהם מחסור במורים.

דב חנין: המספרים שאתם אמרתם זו התקדמות, אבל זה עדיין מספרים מזעריים, זה כלום.

דב חנין: 600 מורים במדינת ישראל זה כלום.

דב חנין: ופה צריך לא פי ארבעה, אלא פי ארבעים.

דב חנין: אנחנו מדברים על מורות ומורים לערבית.

דב חנין: אנחנו מדברים על מורות ומורים לאנגלית ולמתמטיקה, שיש מחסור עצום.

דב חנין: שר החינוך אומר שהוא רוצה לתת לזה עדיפות, ללימודי מתמטיקה ואנגלית.

דב חנין: חסרים המון מורים.

דב חנין: אנחנו מדברים על הפחתת גודל הכיתות.

דב חנין: אומר שר החינוך שהוא לא רוצה כיתות של יותר מ-32 תלמידים.

דב חנין: זה אומר הרבה מאד מורים שצריכים להיכנס למערכת ויש לנו מורים קיימים.

דב חנין: מורים טובים.

דב חנין: בואו נשתמש בהם.

דב חנין: אנחנו צריכים לא להשתחרר מההבחנה הנוקשה הזו שבין מגזר ערבי למגזר עברי במערכת החינוך.

דב חנין: יש מורים בישראל, הם יכולים ללמד, אם הם יודעים ללמד, אם הם מתאימים, אם הם מקצועיים, הם יכולים ללמד וצריכים ללמד.

דב חנין: מעבר לזה, בתוך מערכת החינוך הערבית יש מחסור מאד גדול.

דב חנין: אני לא מקבל את הניתוח שלכם על עודף גדול במורות בציבור הערבי.

דב חנין: לא מקבל את הניתוח.

דב חנין: כי אדוני יושב הראש - - -

יוסף ג'בארין: כי יש מחסור - - -

יעקב מרגי: לא להפריע.

יעקב מרגי: אני בחמש הדקות האחרונות, לא להפריע.

יעקב מרגי: יש לי עוד דיון בשתיים.

דב חנין: אני מסתכל על הנתונים, נתוני התקציב למשל של תלמיד ערבי חלש בחינוך היסודי, המתוקצב ב-25% פחות מתלמיד יהודי חלש.

יעקב מרגי: בסדר, אנחנו במורים עכשיו, לא בתלמידים.

דב חנין: אם אני מדבר על חטיבות הביניים, הפער הוא 50%.

דב חנין: בית ספר תיכון, חטיבה עליונה – הפער הוא 68%.

דב חנין: זאת אומרת מערכת החינוך הערבית מתוקצבת בהרבה פחות.

דב חנין: יש פער, יש מחסור מאד גדול.

דב חנין: כיתות יותר גדולות.

דב חנין: אנחנו מדברים על סדר גודל של 100,000 שעות הוראה שצריך להוסיף אותן.

דב חנין: אנחנו מדברים על סדר גודל, לפי מחקרים של מרכז טאוב - - -

יעקב מרגי: ובעדאן, לענייננו.

דב חנין: לענייננו, ממש באופן ישיר לענייננו, מרכז טאוב אומר שצריך סדר גודל של 5,000 משרות הוראה בציבור הערבי.

דב חנין: אני יכול להעביר לך את הנתונים.

מיקי לוי: אין לך עדיין כיתות.

מיקי לוי: קודם כל שהמדינה תבנה כיתות.

יעקב מרגי: אל תיכנס לי לזה.

דב חנין: רגע, רגע, אדוני יושב הראש, אנחנו מדברים על כיתות גדולות, אנחנו מדברים על צורך בהוספת מורים.

דב חנין: יש מורים.

דב חנין: יש מורות.

דב חנין: למה לא לפתוח את המערכת הזאת ולאפשר למורים ולמורות האלה ללמד.

יעקב מרגי: דב, תודה.

יעקב מרגי: תשאיר משהו לזחאלקה.

דב חנין: אני משאיר משהו לזחאלקה.

דב חנין: אני רוצה לומר, אדוני יושב הראש, לסיכום הדברים.

יעקב מרגי: עד שהוא בא אלי לוועדה פעם ב-.

יעקב מרגי: הוא אוהב את הוועדות האלה.

דב חנין: המצב שאתם יוצרים היום הוא מצב בלתי אפשרי.

דב חנין: כי למעשה, כשאנחנו רואים את התמונה הכוללת, אתם אומרים לצעירות ערביות אל תלמדו הוראה, אבל מה אתה כן מציע להן לעשות?

דב חנין: מה המדינה כן מציעה להן לעשות?

יעקב מרגי: רפואה.

יעקב מרגי: עבודה סוציאלית.

דב חנין: לזה אין תשובה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת זחאלקה, בבקשה.

יעקב מרגי: מאחר שחבר הכנסת זחאלקה מתחשב, הוא יעשה את זה בדקה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד יושב הראש, מערכת החינוך בנויה בשביל התלמידים ואני מסתכל על העולם בעיניו של התלמיד ומהאינטרס של התלמיד וצריך לנצל את המצב ואת המשבר שישנו לטובת התלמיד.

ג'מאל זחאלקה: וזה אומר מספר מהלכים שישנו את איכות ההוראה וגם המורים ירוויחו מזה וזה גם יצמצם את עניין האבטלה שישנה.

ג'מאל זחאלקה: האחד, קודם כל אנחנו צריכים להעלות את רמת המורים וצריך שיהיו מבחני כניסה.

יעקב מרגי: כל הכבוד.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שלמפעלי נייר בחדרה צריך בחינה פסיכוטכנית ולהיות מורה אין שום בחינה.

ג'מאל זחאלקה: הצלחה בלימודים זה לא אומר.

ג'מאל זחאלקה: לכן העלאת הרמה, אם יש לי עודף כל כך גדול, אז יש לי את הפריבילגיה לעשות ברירה טבעית ולקחת את הכי טובים לתלמידים שלנו.

ג'מאל זחאלקה: זה אחד.

ג'מאל זחאלקה: שניים, להעלות את רמת המכללות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהכניסה למל"ג לא צריכה להיות כניסה טכנית, אלא כניסה להעלות את הרמה האקדמית וזה דרוש.

ג'מאל זחאלקה: את אמרת דבר חמור ביותר.

ג'מאל זחאלקה: אמרת שרמת ההוראה היא נמוכה.

יעקב מרגי: מי זה אתה?

ג'מאל זחאלקה: הוא.

יעקב מרגי: מי זה הוא?

ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך, סליחה, מר - - -

יעקב מרגי: אייל רם.

יעקב מרגי: בסדר, עזרתי לך.

ג'מאל זחאלקה: סליחה.

ג'מאל זחאלקה: אני הסתכלתי עליו בעיניים ואמרתי לו אתה אמרת.

ג'מאל זחאלקה: מספיק.

ג'מאל זחאלקה: גם קשר עין הוא יחס כבוד לבני אדם.

זוהיר בהלול: קשר עין באהבה.

ג'מאל זחאלקה: לא, גם בתוכחה, דרך אגב ולא רק אהבה.

ג'מאל זחאלקה: אז צריך לנצל את זה כדי להעלות את רמת המורים ואני שוב חוזר על אמרה שאמרתי כמה פעמים בכנסת – מורה טוב תחת עץ רענן או לא רענן, טוב יותר, מוצלח יותר ממורה נכשל בבית ספר הכי משוכלל.

ג'מאל זחאלקה: 60%-70% מההצלחה בלימודים זה קשור במורה.

ג'מאל זחאלקה: ויש לנצל את זה ולעשות שינויים בכיוון הזה.

ג'מאל זחאלקה: דבר שני, צריך לעשות את המהלך השני, החשוב והאסטרטגי ואנחנו דורשים את זה כבר שנים.

ג'מאל זחאלקה: זה עניין פנסיה מוקדמת.

ג'מאל זחאלקה: יש לנו אלפי מורים שאומרים אנחנו שחוקים, אנחנו לא יכולים ללמד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דרוסים, תוציאו אותנו מהמערכת, ואין שומע.

ג'מאל זחאלקה: במדינות שונות, בצרפת, ששם יש את מערכת החינוך הכי טובה בעולם - - -

<אייל רם: הם לא רוצים לצאת.

<אייל רם: דווקא במגזר הם לא רוצים לצאת.

יעקב מרגי: אייל, תודה.

יעקב מרגי: לא להפריע לי, אייל.

ג'מאל זחאלקה: לא, יש בקשות רבות.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה נותן להם פנסיה מוקדמת, מסודרת, הם ייצאו וייכנס כוח רענן.

ג'מאל זחאלקה: צריך להגדיל ולעשות שוויון.

יעקב מרגי: לסיכום.

ג'מאל זחאלקה: רק דבר אחד שנשים את הדבר, מאיפה באים המספרים האלה של 12,249 בקשות לימוד, יותר מ-10,000 נשים.

ג'מאל זחאלקה: אם יהיה שוויון במספר תלמידים לכיתה ויהיה שוויון במספר שעות פר תלמיד לתלמיד, אני אומר לכם – תהיה קליטה של 5,000 מורים לפחות.

ג'מאל זחאלקה: אם תהיה קליטה בבתי ספר, נדמה לי שמתמטיקה עדיין יהודים וערבים אותה מתמטיקה, אותה ביולוגיה, אותה כימייה.

ג'מאל זחאלקה: לפחות במקצועות המדעיים יש היום פרויקט של הכנסת מורים יהודים לבתי ספר ערבים וזה פרויקט מוצלח, בכדי שיהיו שעות דיבור מה שנקרא.

ג'מאל זחאלקה: אז אפשר לעשות אותו מהלך בקלי קלות, בהחלטה, איך אומרים, תמונת ראי.

ג'מאל זחאלקה: זה יפתור את הבעיה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: לצמצם את מספר המורים לא צריך להיות פעולה טכנית, אלא לצמצם על ידי העלאת הרמה של הקליטה והקבלה למכללות.

יעקב מרגי: ג'מאל, תודה.

יעקב מרגי: גברת הלפרין, את מסוגלת לומר את דברייך בדקה, דקה בחצי?

ג'מאל זחאלקה: ולהקים מכללה בשפרעם גם.

<קריאה: טכנולוגית, לא למורים.

ג'מאל זחאלקה: להקים מכללה טכנולוגית בשפרעם, שתהווה אלטרנטיבה למכללות למורים.

ג'מאל זחאלקה: תלמד מקצועות - - -

יעקב מרגי: תיזום דיון במושב הבא.

יעקב מרגי: בבקשה, גברת הלפרין בדקה וחצי.

<אסתר הלפרין: אסתר הלפרין, מנכ"לית מכון מרחבים.

<אסתר הלפרין: בשלוש השנים האחרונות, יחד עם משרד החינוך ומינהל עובדי הוראה, אנחנו מקיימים מיזם משותף בנושא של שילוב מורים ערבים לאנגלית, מתמטיקה ומדעים, בבתי ספר יהודים.

<אסתר הלפרין: בגלל זה העלייה הגדולה, יחסית באחוזים, שאנחנו רואים בנתונים כתוצאה מהעבודה המשותפת הזאת.

<אסתר הלפרין: אני רוצה להגיד משהו בהקשר הזה.

<אסתר הלפרין: יש פער גדול בין המקום שצריך בבתי ספר יהודים, האזור הגיאוגרפי שהוא אזור המרכז, לבין אזור הצפון.

יעקב מרגי: גברת הלפרין, זה לא היה מובן ממה שאמרו הדוברים הקודמים?

<אסתר הלפרין: אני רוצה - - -

יעקב מרגי: תאמרי דברים ייחודיים למרחבים.

יוסף ג'בארין: נוסעים לנגב, אז ייסעו גם למרכז.

יעקב מרגי: בבקשה, אין לי זמן.

יעקב מרגי: אני חייב - - -

<אסתר הלפרין: לא, לא.

<אסתר הלפרין: זהו.

<אסתר הלפרין: אנחנו חווים, זה הייחודיות.

יעקב מרגי: תודה, תודה.

<אסתר הלפרין: רגע, תן לי בבקשה לדבר.

יעקב מרגי: אני חייב לסיים בשתיים.

<אסתר הלפרין: טוב.

יעקב מרגי: בבקשה, תאמרי את המשפט הכי חשוב לך.

<אסתר הלפרין: אני אומרת שאנחנו חווים יום יום את התסכול של מורים בלתי מועסקים, אלפים של מורים שמתקשרים ומחפשים עבודה ואין לנו מענה, כי הם רוצים בצפון.

מיקי לוי: תעשו להם הסבה.

יעקב מרגי: תודה גברתי, תודה.

יעקב מרגי: אני מודה לחברי הכנסת המציעים ולחברי הכנסת שהשתתפו בדיון.

יעקב מרגי: אני מודה למשרד החינוך על הסקירה המפורטת.

מיקי לוי: מכון אברהם, אני רוצה - - -

יעקב מרגי: רגע, רגע.

יעקב מרגי: לא, לא.

יעקב מרגי: אתה מפריע לי באמצע.

יעקב מרגי: אני אגיד לך אחר כך אם אני נותן לך או לא ולמה כן ולמה לא.

יעקב מרגי: חכה.

יעקב מרגי: אני באמצע הדיבור, אל תפריע לי.

יעקב מרגי: להסתדרות המורים יש הרבה במות לבוא לפה לדבר והיא לא מדברת.

יעקב מרגי: אני מתנצל שזה נופל עליך, סליחה.

יעקב מרגי: אני מתנצל מראש בפני אלה שלא הספיקו לדבר, מה לעשות, זה דיון רביעי ויש לי עוד דיון ועוד יום ארוך לפנינו והיה לפנינו עוד יום לא פחות ארוך ואחרינו יום לא פחות ארוך.

יעקב מרגי: רבותי, אני שמח.

יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע שאכן הכותרת שיצאה לעומת המציאות היא רחוקה ואין כאן כוונה לאפליית מגזר זה או אחר.

יעקב מרגי: אני חושב שהוועדה עמדה מקרוב על התכנית של משרד החינוך לשילוב מורים ערבים במסגרת מערכת החינוך הישראלית, היהודית.

יעקב מרגי: אנחנו קוראים להמשיך את מהלך התמרוץ והתקצוב העודף, כפי שהוצג נכון, ראינו את ה-5 מיליון שקלים מופעים על המסך.

יעקב מרגי: להמשיך את הפרויקט הזה, אפילו להגדיל אותו.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך לעשות הכל, ולא נתנו לות"ת/מל"ג הזדמנות לדבר.

יעקב מרגי: הות"ת-מל"ג צופה פני עתיד - אנחנו קוראים לכם ליצור מסלולים אטרקטיביים לאוכלוסייה הערבית ובמיוחד בצפון, איפה שיש את העודף במורים ולעשות הכל כפי שאמרנו.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לנסות להשקיע מאמצים לשלב את אותם מורים מובטלים, כמובן לפי שיטה – ואני שמח שיש שיטת ניקוד ותהליך קבלה מאד מבוקר, שחברי הכנסת מהמגזר מודים ומברכים עליהם, כי קודם הייתה התנהגות שלא ממין העניין, שוב.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה, אני מודה לכולם.

יעקב מרגי: תודה.