ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 136, 2016-07-26 12:00

אברהם נגוסה: צהרים טובים לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים את הדיון היום, דיון מעקב, בנושא ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: היום אנחנו מתמקדים בשירות הציבורי בחברות הממשלתיות, בתאגידים סטטוטוריים וכן ברשויות ובמועצות המקומיות.

אברהם נגוסה: זו ההתמקדות שלנו ולא במשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: במשרדי הממשלה נדון מחר.

אברהם נגוסה: אם יש נציג משרד ממשלתי, הוא יכול להציג לנו במובן של תאגידים וחברות ממשלתיות, לאו דווקא ספציפית על המשרד שלו.

אברהם נגוסה: זה יחכה למחר.

אברהם נגוסה: החוק שנחקק, כולנו יודעים, בשנת 2011, מחייב את חובת הדיווח אחת לשנה של הרשות המקומית או של החברות הממשלתיות, של שר המשפטים ומשרד הפנים לוועדה.

אברהם נגוסה: אני חוזר – רשות החברות הממשלתיות, שר הפנים ושר המשפטים.

אברהם נגוסה: הוועדה צריכה לקבל אחת לשנה דיווח על יישומו של החוק שנחקק בשנת 2011.

אברהם נגוסה: כידוע, יש לפעול לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים ולשם כך חובה לייעד משרות לבני העדה האתיופית או לתת עדיפות למועמדים מקרב העדה, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.

אברהם נגוסה: מטרת החוק היא להקל על השתלבות יוצאי הקהילה האתיופית במשרות ראויות ובכירות, באמצעות קביעת החובה לקבל לעבודה עובדים יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: מדובר במשרות בכירות, בהן בני העדה מתקשים להשתלב.

אברהם נגוסה: אני מודע לכך שלא תמיד בני הקהילה מודעים וניגשים למכרזים ולכן אני חוזר ופונה למשרד העלייה והקליטה ולמוקדי הקליטה בערים, לסייע ולהפיץ מידע אודות פרסום מכרזים לתפקידים בגופים האלה.

אברהם נגוסה: במעט הדיווחים שקיבלה הוועדה במהלך השנים, עולה כי החוק אינו מיושם במלואו.

אברהם נגוסה: אין עדיין ייצוג הולם לבני העדה האתיופית, לא מספיק, לא בחברות הממשלתיות, לא בתאגידים שהוקמו בחוק ולא ברשויות ובמועצות המקומיות.

אברהם נגוסה: שמחתי לשמוע שבחודש יוני האחרון נתקבל לראשונה עובד יוצא אתיופיה למכון לבטיחות וגהות.

אברהם נגוסה: זה אחד, אחרי כמה שנים מאז החוק.

אברהם נגוסה: בעבר לא עמדו הרשויות והמועצות המקומיות בחובת הדיווח לשר הפנים.

אברהם נגוסה: לכן הזמנתי לכאן היום את מנכ"לית משרד הפנים, אשר לצערי לא יכלה להגיע.

אברהם נגוסה: אנחנו כתבנו מכתב ולא הצלחנו להביא אותה.

אברהם נגוסה: אני מאד מקווה שחל שיפור בקבלת יוצאי אתיופיה לעבודה ברשויות המקומיות, או במועצות המקומיות.

אברהם נגוסה: בעניין זה אני חוזר וקורא לשר הפנים לפעול בכל הכלים העומדים לרשותו, לדרוש מהרשויות והמועצות המקומיות ליישם את החוק ולדווח לו כנדרש לפי החוק.

אברהם נגוסה: אינני מתכוון להקל ראש בעניין אי יישום החוק ובכוונתי להמשיך לקיים דיוני מעקב כדי לבחון את יישום החוק.

אברהם נגוסה: אני אומר לכם, אנחנו לא כל הזמן, כל שנה נקיים דיון ונקבל את אותם נתונים.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לשמוע נתונים שונים ממה שדיווחתם לנו לפני כשנה.

אברהם נגוסה: לכן זה חשוב לנו לשמוע את זה.

אברהם נגוסה: אל תחזרו בבקשה על אותם נתונים.

אברהם נגוסה: אני מבקש, היום אני רוצה לשמוע נתונים משמעותיים.

אברהם נגוסה: זה חשוב לנו.

אברהם נגוסה: תיקחו את זה בחשבון.

אברהם נגוסה: נתחיל עם משרד המשפטים.

אברהם נגוסה: משרד המשפטים שלח לנו אתמול דו"ח ואני רוצה שאתם תציגו את הדו"ח.

אברהם נגוסה: עורך דין אסף נועם, אתה תציג לנו את הדו"ח.

אברהם נגוסה: הדו"ח ששלחתם לנו כולל גם את העדה הדרוזית, אבל הנושא שלנו היום הוא יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: תתמקד בנושא יוצאי אתיופיה, בבקשה.

<אסף נועם: כן, תודה אדוני יושב הראש.

<אסף נועם: אני אציג את הדו"ח.

<אסף נועם: אנחנו באמת שלחנו.

<אסף נועם: החובה של שרת המשפטים בעצם לפי החוק, היא לדווח לגבי התאגידים הציבוריים, תאגידים שהוקמו בחוק, להעביר דיווח גם לוועדת העלייה והקליטה וגם לנציבת שוויון הזדמנויות בתעסוקה ולמזכיר הממשלה והדיווחים הועברו אתמול.

<אסף נועם: בעצם שרת המשפטים חתמה על הדו"ח ועל הנתונים, עוד לפני שנודע לנו, אגב, על כינוס הישיבה.

<אסף נועם: בכל מקרה אנחנו אחת לשנה וזה באמת לקראת אמצע השנה, מעבירים את הדיווח.

<אסף נועם: בשורה התחתונה, בממוצע המשוקלל של כל העובדים בכל התאגידים הציבוריים שמונים מעל 50 עובדים, אז יחסית לשנה שעברה אנחנו רואים ירידה מסוימת בייצוג של יוצאי אתיופיה, מ-1.5% בשנת 2014 ל-1.4% בשנת 2015, שאליה מתייחס הדו"ח.

<אסף נועם: זה שינוי שהוא לכאורה מינורי, אבל צריך לקחת בחשבון שבנתונים שאנחנו מבקשים מהתאגידים, אנחנו מבקשים גם פילוח לפי משרות שמוגדרות ניהוליות או משרות אקדמאיות, שתנאי להיכנס לתפקיד זה תואר אקדמאי.

<אסף נועם: בהיבט הזה לא ראינו שיפור משמעותי.

<אסף נועם: אנחנו יכולים לציין תאגידים מסוימים שכן היה בהם שיפור ואפשר - - -

אברהם נגוסה: אולי פה תסביר לנו מה יכולה להיות הירידה, הם פיטרו אותם?

<אסף נועם: לא.

<אסף נועם: אז הירידה היא שגייסו יותר עובדים ולמרות הגיוס לא גייסו כמעט יוצאי אתיופיה, למעט בתאגידים מסוימים.

<אסף נועם: למשל במוסד לביטוח לאומי דווקא כן היו גיוסים ובאמת אחוז ניכר מיוצאי אתיופיה במשרות שמוגדרות אקדמאיות.

<אסף נועם: מכון התקנים הישראלי גם גייסו בשנה האחרונה 5 עובדים, למרות שהם צמצמו 100 עובדים מסך כל כוח האדם שלהם, אבל בסך הכל של התאגידים הציבוריים, אנחנו רואים שהייתה ירידה בשיעור, ובנוסף, בהרבה מאד גופים הייצוג לאורך השנים נשאר אפס.

<אסף נועם: והם מנמקים בנימוקים שונים שלא פונים אליהם, וכו', עניינים שאנחנו מכירים.

<אסף נועם: בין הגופים הגדולים אפשר לראות את רשות ניירות ערך, שיש להם 260 עובדים והאקדמיה ללשון העברית, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, יד יצחק בן צבי ועוד גופים שונים שבהם הייצוג הוא אפסי.

<אסף נועם: מצד שני אנחנו גם רואים תאגידים שיש בהם כמות מאד גדולה של עובדים והייצוג הוא עדיין מאד נמוך, כמו בנק ישראל, שיש להם 810 עובדים ורק 0.7% יוצאי אתיופיה.

<אסף נועם: רשות הטבע והגנים, שרק חצי אחוז מתוך ה-1,300 עובדים הם יוצאי אתיופיה; ומגן דוד אדום, מתוך קרוב ל-2,000 עובדים, רק 0.4% יוצאי אתיופיה.

<אסף נועם: ולכן מה שאנחנו מבקשים בבקשות שלנו מהתאגידים, שאנחנו מעבירים לקראת כל סוף שנה קלנדרית, זה באמת לפרט את המשרות הספציפיות שהם מייעדים ודוגמאות למקרים ואנחנו מבקשים לקבל את החלטות המועצות המנהלות שלהם בנושא הזה.

<אסף נועם: כל הדיווחים וכל הפירוט המלא נמצא בדו"ח, בטבלה שמצורפת אליו.

אברהם נגוסה: הרשות השנייה – יש לכם נתונים מבחינת כמה במספרים?

<אסף נועם: כן, יש לנו נתונים.

אברהם נגוסה: אני רואה שזה אפס באחוזים, אז אולי יש מספר?

<אסף נועם: כן, זה 64 עובדים.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<אסף נועם: בנוסף, מבחינת משרד המשפטים, נמצאת איתי כאן סוזן, שהיא העוזרת למנהלת הכללית, והיא תשמח להציג את העבודה שהמנהלת הכללית עושה בהיבט הכללי של מיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.

<אסף נועם: היא תציג את הנושא.

אברהם נגוסה: טוב, רגע.

אברהם נגוסה: אתה מדבר על הצוות שעובד על זה?

<סוזן דסוקי: כן, אני רק רוצה להציג בשני משפטים.

אברהם נגוסה: אני הייתי משאיר נושא זה דווקא למחר, כי אני לא יודע אם זה רלבנטי להיום.

<סוזן דסוקי: אני רק אציג באופן מאד כללי ואני אסביר למה זה רלבנטי גם להיום וגם למחר, ואני אעשה את זה באופן כללי.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אם זה קשור למה שאנחנו מדברים על החברות הממשלתיות, הרשויות המקומיות ותאגידים, אני אשמח לשמוע.

<סוזן דסוקי: אני אגיד ככה: קוראים לי סוזן דסוקי ואני היועצת של מנכ"לית משרד המשפטים, גברת אמי פלמור, שהיא יושבת הראש של הצוות הבין משרדי למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.

<סוזן דסוקי: בימים הקרובים מתפרסם דו"ח שמציג גם את כל העבודה שנעשתה בצוות וגם את המסקנות וההמלצות.

<סוזן דסוקי: ההמלצות כוללות המלצות ספציפיות לתחום התעסוקה ולגבי הייצוג, ההנכחה החיובית של יוצאי אתיופיה בתעסוקה, כאשר ההמלצות מתייחסות גם לעלייה במספר העובדים שאנחנו מצפים גם ממשרדי הממשלה וגם מהרשויות המקומיות והתאגידים הסטטוטוריים, ששם תהיה עלייה כמקובל בחוק, וגם הוועדה והדו"ח שמים דגש גם לגבי האיכות של התפקידים שיאיישו יוצאי אתיופיה.

<סוזן דסוקי: כלומר, הדגש הוא לא רק על הכמות אלא גם אל האיכות מבחינת התפקידים.

<סוזן דסוקי: אני לא אפרט כמובן, אבל אנחנו נשמח גם להגיע ולהציג את הדברים אחרי פרסום הדו"ח.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: עדיף שנעשה את זה מחר, לדעתי, כי היום אנחנו לא עוסקים בהמלצות.

אברהם נגוסה: היום אנחנו עוסקים בתוצאות ולכן אנחנו רוצים לשמוע תוצאות.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מחר על ההמלצות של הוועדה במסגרת משרדי הממשלה.

<סוזן דסוקי: לא, אנחנו לא נוכל ממש לפרט את ההמלצות, מכיוון שההמלצות עוד לא הוגשו, אבל אנחנו נשמח ל - - -

אברהם נגוסה: אני יודע.

אברהם נגוסה: מחר אני נפגש איתה.

אברהם נגוסה: אני יודע.

<סוזן דסוקי: בסדר גמור.

אברהם נגוסה: בסדר, תודה.

אברהם נגוסה: שמענו את משרד המשפטים.

אברהם נגוסה: יש נציג משרד הפנים כאן?

אברהם נגוסה: בבקשה, יונתן טיקוצקי, מנהל תחום פיתוח ארגוני ותכנון אסטרטגי.

<יונתן טיקוצקי: כן.

אברהם נגוסה: ביקשנו את המנכ"לית, אז היא שלחה אותך?

<יונתן טיקוצקי: כן.

אברהם נגוסה: אנחנו מכבדים אותך, אבל אתה צריך להיות מוכן להיכנס לנעליים שלה.

<יונתן טיקוצקי: אני אשתדל.

אברהם נגוסה: בסדר גמור, אז אנחנו מחכים.

<יונתן טיקוצקי: אז קודם כל, חובת ייצוג הולם חלה על הרשויות המקומיות מתוקף פקודת העיריות ולפי הפקודה בעצם משרד הפנים מחויב והרשויות מחויבות לדווח לשר הפנים על ביצוע הפעולות לייצוג הולם, שיעור הייצוג ברשויות ושר הפנים מחויב להגיש את הדיווחים האלה מדי שנה לוועדה.

<יונתן טיקוצקי: בשנים האחרונות אנחנו הגשנו את הדיווחים מדי שנה, כשאני מודע למה שציינת קודם, הדיווחים לא היו מלאים.

<יונתן טיקוצקי: חל שיפור ניכר בשנים האחרונות בשיעורי הדיווח.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו עוברים עכשיו תהליך של מחשוב של הדיווחים ולא רק מחשוב, אלא להכניס את זה לתוך מצבת כוח האדם שרשויות נדרשות להגיש למשרד הפנים מדי שנה.

<יונתן טיקוצקי: הדו"ח הזה כולל את כלל ההיבטים שקשורים לקליטת עובדים וניהול כוח אדם ברשויות, ולתוך הדו"ח הכנסנו בצורה מובנת את הסיפור הזה של שיעור העובדים יוצאי אתיופיה ברשויות.

<יונתן טיקוצקי: התוצאה של העבודות שלנו על שדרוג הדו"ח, היא שכרגע אין לנו עדיין את הנתונים לגבי השנה האחרונה.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו עובדים על זה.

<יונתן טיקוצקי: אני מניח שבחודשים הקרובים יהיו לנו את הנתונים האחרונים, וממילא גם שיעור הרשויות שידווחו, אנחנו מעריכים שהוא יגדל במהלך השנה.

אברהם נגוסה: בוא אני אשאל אותך שאלה, למה אתם צריכים לחכות?

אברהם נגוסה: אתם יודעים שכתוב בחוק שאתם מחויבים לדווח.

אברהם נגוסה: למה אתם מחכים עד שוועדת העלייה והקליטה תזמן אתכם לדיון לדווח?

אברהם נגוסה: זה אחד.

אברהם נגוסה: שניים, גם כשאנחנו מזמינים אתכם, זה אותו ניסוח, מה שאני שומע, גם כשאתם מגיעים ואז פתאום הנתונים לא נקלטו לתוך המחשב ועוד לא קיבלתם את הנתונים בצורה שלמה.

אברהם נגוסה: אז זה ניסוח שאנחנו מכירים.

אברהם נגוסה: תסביר לי מה הבעיה שלכם?

אברהם נגוסה: מה?

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חברת ועדה.

אברהם נגוסה: תסביר לנו.

<יונתן טיקוצקי: אני אסביר.

<יונתן טיקוצקי: דבר ראשון, אנחנו לא מחכים לדיונים בוועדה, אנחנו פועלים כל השנה בעניין ואני עוד רגע גם אפרט בדיוק צעדים שאנחנו נוקטים.

<יונתן טיקוצקי: לעניין הדיווח, זה גם עבודה שהיא נעשית בשנתיים-שלוש האחרונות באופן גורף על כלל הרשויות ועל כלל הנושאים שדורשים דיווח.

<יונתן טיקוצקי: זה תהליך שהוא מורכב והוא דורש שיפורים מדי שנה.

<יונתן טיקוצקי: כשהחוק הזה יושם בשנת 2011, הדיווחים היו ידניים, לא היה שום מסד נתונים ממוחשב.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו משכללים את זה.

<יונתן טיקוצקי: התהליכים של השכלול לוקחים זמן.

<יונתן טיקוצקי: זה משהו שאנחנו לא מחכים לוועדה כדי לפעול לפיו, אנחנו עובדים על זה לאורך השנה וכיום, במועד הדיון, זאת תמונת המצב.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו לפני שדרוג הדו"ח הממוחשב, ולכן הנתונים עדיין לא בידינו והם יהיו בידינו בקרוב, ואז אנחנו כמובן נעביר את הנתונים בצורה מלאה ושקופה.

<יונתן טיקוצקי: גם לגבי הניסוח, זאת אומרת עברנו תהליך אחד, שלב אחד של שיפור מאד משמעותי משנת 2013 לשנת 2014.

<יונתן טיקוצקי: שיעור הרשויות שדיווחו, מספר הרשויות שדיווחו שילש את עצמו, אפילו יותר, אפילו גדל בארבעה.

<דנה גורדון שושני: מאפס לשלוש?

<יונתן טיקוצקי: לא מאפס.

<יונתן טיקוצקי: בשנת 2013 היה לנו – ואין לי פה את הנתונים, אם אני זוכר נכון – 30 רשויות הגישו את הדיווח.

<יונתן טיקוצקי: בשנת 2014 – 120 רשויות הגישו את הדיווח ובשנת 2015 – שזה הנתונים שאנחנו אוספים עכשיו, אנחנו מקווים לקבל כמובן נתונים יותר טובים, בעקבות השיפור בדיווח.

<יונתן טיקוצקי: זה לעניין הדיווח.

<יונתן טיקוצקי: לעניין הפעולות שאנחנו נוקטים.

<יונתן טיקוצקי: מעבר לעניין הזה ומעבר - ואני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת - מעבר לחובה שלנו להגיש את הדיווחים ועבוד כדי שבאמת נקבל את הדיווחים ונגיש אותם בצורה תקינה – מעבר לדברים האלה, אנחנו בעצמנו גם יזמנו הקמה של צוות עבודה.

<יונתן טיקוצקי: כללנו בו נציגים ממשרדים שונים ומארגונים שונים, ואנחנו יצאנו לשטח, ביקרנו רשויות שונות, במיוחד רשויות כאלה שבהן שיעור העובדים יוצאי אתיופיה הוא גבוה יחסית לשיעור הארצי, וששיעור העובדים שם הוא נמוך יחסית, וניסינו בעצם להבין את החסמים ולסייע לאותן רשויות לקלוט יותר עובדים.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו עדיין מגבשים את ההמלצות של נייר המדיניות שאנחנו כותבים בעקבות המהלך הזה, וכמובן שגם בזה אנחנו נעדכן ככל שיהיו התפתחויות.

אברהם נגוסה: מה הבאת לנו היום?

אברהם נגוסה: איזה שהם נתונים, אולי ברמת המקרו?

<יונתן טיקוצקי: לא.

<יונתן טיקוצקי: כפי שאמרתי - - -

אברהם נגוסה: יש משהו שאתה יכול לשתף אותנו?

אברהם נגוסה: זה לא יכול להיות שאתה בא בידיים ריקות, כי בכל זאת, אתה בא לוועדה ואנחנו מצפים לקבל דיווח.

אברהם נגוסה: אז אם אין לך דיווח מפורט, אולי תיתן לנו בראשי פרקים כמה בכל מקום.

<מרב תורג'מן: זה מה שחשוב להבין, שמדובר פה בהפרה של הוראה בחוק.

אברהם נגוסה: מרב היא היוצאת המשפטית של הוועדה.

<מרב תורג'מן: בין אם החלטתם לשנות את המערך המחשובי שלכם ובין אם לאו, עדיין אחת לשנה אתם נדרשים להגיש דו"ח בהתאם לנתונים שקיימים אצלכם.

<יונתן טיקוצקי: נכון, אנחנו נגיש - - -

<מרב תורג'מן: או שכמה חודשים יהיה לכם דו"ח.

<מרב תורג'מן: אני פשוט מתקשה להבין איך משרד הפנים פשוט מפר הוראה חוקית.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו נדרשים להגיש דו"ח אחת לשנה ואנחנו נגיש את זה בהמשך השנה.

<יונתן טיקוצקי: אני לא מתחמק מזה.

<מרב תורג'מן: אוקיי, אחת לשנה זה אומר בתוך שנה קלנדרית.

<מרב תורג'מן: הדו"ח הקודם שהגשתם היה לפני שנה, נכון?

אברהם נגוסה: לא ידוע לי על דו"ח שהוגש.

<דנה גורדון שושני: הביאו לנו תיק מלא מסמכים, אבל לא - - -

<מרב תורג'מן: ולא דו"ח מסודר.

אברהם נגוסה: זה לא דו"ח מסודר.

אברהם נגוסה: היו אותן סיבות שקודם אמרת.

<מרב תורג'מן: טרם הגשתם דו"ח מסודר, ככל הנראה מחקיקת החוק, מכניסתו לתוקף של התיקון הזה אתם לא הגשתם דו"ח מסודר, שכולל את כל הנתונים של הרשויות המקומיות.

<יונתן טיקוצקי: בשנת 2013 אנחנו הגשנו כמו שאתם אומרים.

<יונתן טיקוצקי: מספר מועט של רשויות הגישו לנו דיווחים ואותם אנחנו הגשנו לוועדה.

<יונתן טיקוצקי: בשנת 2014 אנחנו הצגנו פה את תמונת המצב, כמו שקיבלנו אותה נכון לאותה תקופה.

<יונתן טיקוצקי: כרגע הנקודה היא שבגלל השדרוג של מערכת הדיווח אצלנו, אז - - -

קסניה סבטלובה: זה נורא מוזר ששדרוג דווקא פוגע באפקטיביות וביעילות שלכם.

קסניה סבטלובה: בדרך כלל זה להיפך, אבל טוב.

<יונתן טיקוצקי: זה לא פוגע באפקטיביות.

<יונתן טיקוצקי: בפעם הקודמת אנחנו הצגנו מצב של פחות מ-130 רשויות מתוך 250 בשטח.

<יונתן טיקוצקי: שנה קודם אנחנו הגשנו תמונת מצב של 30 רשויות.

<יונתן טיקוצקי: בגלל זה אני אומר שהעניין של מחשוב הנתונים לא פוגע באפקטיביות, הוא מייעל אותה, כי אנחנו צריכים השנה לקבל דיווחים ברמה מעמיקה יותר ומפורטת יותר.

אברהם נגוסה: אני זוכר - - -

<מרב תורג'מן: איך הוא מסביר את זה שעד היום הרשויות המקומיות לא הגישו להם את הדו"ח?

<מרב תורג'מן: זה מה שאני מתקשה להבין.

אברהם נגוסה: לפני שנה הסברתם, אמרתם שיש חוסר שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: זה מה שאמרתם לנו בוועדה, שיש לכם בעיה שהרשויות המקומיות לא מדווחות לכם ולכן אתם לא יכולים להציג לנו.

אברהם נגוסה: אז אני רוצה לדעת האם השנה יש שיתוף פעולה?

<יונתן טיקוצקי: בשנה האחרונה עלה שיתוף הפעולה.

<יונתן טיקוצקי: חל שיפור בשיתוף הפעולה עם הרשויות ועכשיו הרשויות ממתינות להחלטות שלנו בנוגע למילוי הדו"חות.

<יונתן טיקוצקי: ועוד פעם, אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת, אנחנו מקבלים מהרשויות תמונת מצב מלאה בנוגע לכל ההיבטים של כוח אדם.

<יונתן טיקוצקי: את הסיפור של ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה אנחנו הכנסנו לתוך הדו"ח.

<יונתן טיקוצקי: לא שמנו את זה בתור נישה צדדית וזמנית רק בשביל לקבל את זה.

<יונתן טיקוצקי: זה נמצא מובנה בתוך ה- - -

אברהם נגוסה: ביקשנו לפני שנה.

אברהם נגוסה: אני לא יודע אם אתה היית או מישהו אחר, אבל גם בשנה שעברה ביקשנו באופן ברור.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת לגבי יישום חוק ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: זה ברור.

אברהם נגוסה: החוק גם נמצא אצלכם משנת 2011.

אברהם נגוסה: אז אנחנו לא צריכים כל הזמן להזכיר לכם את זה, כי זה תפקידכם ואי יישום החוק זו הפרה חוקית.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו נפעל לשיפור הדיווח.

<יונתן טיקוצקי: נקבל את הדיווח היותר מעודכן מהרשויות - - -

<קריאה: אני מציע להעמיד לדין את המחשב, שהוא לא בסדר.

קסניה סבטלובה: אולי תתנו תאריכים במקום ויעדים ברורים?

אברהם נגוסה: כן.

קסניה סבטלובה: ובאמת תתחייבו לעשות את זה.

אברהם נגוסה: מתי?

<יונתן טיקוצקי: סליחה, לא שמעתי.

קסניה סבטלובה: זה נשמע רחב מדי.

קסניה סבטלובה: פשוט תתנו יעדים ותאריכים ברורים.

קסניה סבטלובה: עכשיו הכל הסתדר, יש מחשבים, אפשר לעבוד, אז פשוט תתקדמו עם זה.

אברהם נגוסה: ואתה יכול להתחייב לנו על תאריך, עד מתי אתם יכולים להציג לנו בכתב את הדו"ח?

<יונתן טיקוצקי: לא.

<יונתן טיקוצקי: כרגע אני לא יכול.

אברהם נגוסה: אתה לא יכול.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: טוב.

קסניה סבטלובה: אז אתה תבקש, אדוני יושב הראש.

אברהם נגוסה: כן, אני אבקש, בסדר.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע עדכון מחברת החשמל.

אברהם נגוסה: מר עופר קרן, ממונה על העסקה רב גונית.

<עופר קרן: כן, בנוסף אני גם עוזר לסמנכ"ל משאבי אנוש והתחומים האלה מתחברים יחד בשליטה על כל מערך משאבי האנוש בחברה.

<עופר קרן: אז אנחנו ממשיכים במלוא המרץ, כמו שאנחנו מגיעים לכל ועדה, לדווח על המשך המדיניות של הדירקטוריון והנהלת החברה, עם תכנית חומש מוסדרת ועמידה בדרישות החוק.

<עופר קרן: אנחנו היום, נכון לאתמול, הגענו ל-1.4% בקליטת בני העדה.

אברהם נגוסה: 1.4%.

<עופר קרן: 1.4%.

אברהם נגוסה: אתה יכול להגיד לי במספרים?

<עופר קרן: במספרים, יש לנו היום 161 עובדים, נכון לאתמול.

<עופר קרן: ואתה רוצה גם את החלוקה – גברים-נשים, קבועים-ארעים.

<עופר קרן: שיעור אקדמאים.

<עופר קרן: יש לי את הכל, אם אתם רוצים לשמוע.

אברהם נגוסה: תציג, אבל אני חושב שזה - - -

<עופר קרן: יש לנו היום 135 עובדים גברים בחברה, 17 נשים, 54 קבועים, 107 ארעיים.

<עופר קרן: שיעור האקדמאים הוא 22 עובדים – 14% מתוכם.

<עופר קרן: שיעור הנדסאים וטכנאים – 31, שזה 15%.

<עופר קרן: בנוסף, אנחנו המשכנו ואני דיווחתי בוועדה קודמת על פרויקט עתיד נאור, שזה פרויקט שלנו, של קליטת סטודנטים מהפריפריה ואנחנו בעצם משלמים להם מלגת קיום של 1,600 שקלים בחודש.

<עופר קרן: הם נותנים יום עבודה בשבוע ואנחנו בחופשים שלהם מהלימודים מעסיקים אותם במשרה מלאה ולאחר מכן אנחנו קולטים אותם, כשהם מסיימים את הלימודים, לחברה והם מקבלים עדיפות במתן התחייבות בחברה.

<עופר קרן: אני משלב לא רק את הנושא הזה, אלא גם מחקרים מהשטח.

<עופר קרן: אני מעסיק אצלי סטודנטים מבני העדה שלומדים תואר ראשון בפסיכולוגיה, משאבי אנוש, שהם בעצם יורדים לשטח, למרכזי הקליטה, לעשות לי את המחקרים וגם עושים מחקרים בתהליך הקליטה שלנו בחברה – האם הוא טוב, לא טוב, מה ההתאמות שאנחנו צריכים לעשות.

<עופר קרן: גילינו שבעצם בני העדה יותר ניגשים במקצועות הטכנולוגיים למקצועות ההנדסאים ולא למקצועות ההנדסה.

<עופר קרן: לכן הרחבנו רק עבור בני העדה האתיופית עוד חמישה מקומות לבני העדה האתיופית שלומדים את מקצועות ההנדסאים במקצועות הטכנולוגיים ובימים אלה הם נקלטים לחברה, לפרויקט הזה.

<עופר קרן: במהלך השנה האחרונה מונו שני מנהלי מחלקות מקרב בני העדה.

<עופר קרן: בנוסף אנחנו ממשיכים את כל התכנית הזאת במלוא המרץ, לקלוט את בני העדה, לטפח אותם, לשלוח אותם ללימודים אקדמאים בכל מיני תחומים ואנחנו בהמשך עשייה.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מברך על ההתקדמות.

אברהם נגוסה: דבר שני, אני מקבל הרבה מכתבים מעובדים שאתם מפטרים אותם.

אברהם נגוסה: אז מה הסיבה?

אברהם נגוסה: כי דווקא אנשים שיש להם ניסיון והם בעלי משפחה, אחרי שהם לקחו משכנתא, רכשו דירה, אתם מפטרים אותם מהעבודה.

אברהם נגוסה: אתה יכול להסביר לי מה ההיגיון בזה?

<עופר קרן: ראשית, חברת החשמל בשנת 2016 – זה לא הרבה – זה לא הרבה, אני מכיר את המכתבים, כי אני עונה לך.

<עופר קרן: בשנת 2016 אף עובד לא קיבל קביעות בחברת החשמל.

<עופר קרן: אף אחד.

<עופר קרן: לכן זה המצב שקיים במצב של החברה.

<עופר קרן: עדיין עם כל המצב הכלכלי הקשה של החברה, אנחנו ממשיכים להעסיק עובדים ולקלוט עובדים, אבל כרגע, במצב הנוכחי, אנחנו לא יכולים להעניק קביעויות.

<עופר קרן: מה שקורה, אנחנו כפופים להסכמים קיבוציים, כמו שאתה מכיר.

<עופר קרן: הסכם קיבוצי של עובד, כל עובד בחברת החשמל, הוא לחמש שנים ובתום חמש השנים, מי שנמצא בתפקידי ליבה ותומך ליבה, אנחנו מביאים אותו לדיון קביעויות.

<עופר קרן: אנחנו לא יכולים לתת לכל העובדים בחברה את הקביעות.

<עופר קרן: אנחנו כן נותנים העדפה מתקנת בתוך התהליך הזה, לעובדים מבני העדה, אבל אין מאה אחוז.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: טוב.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם מחברות אחרות.

אברהם נגוסה: נשמע את רכבת ישראל.

אברהם נגוסה: יש כאן נציג?

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: מאלתא?

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<אדם פלוטקין: שלום, אני אדם פלוטקין, אני עוזר בכיר למנכ"ל אלתא.

<אדם פלוטקין: אלתא היא חברה בת של התעשייה האווירית, היא נמצאת באשדוד.

<אדם פלוטקין: נמצאת איתי פה מישל טובלי, שהיא אחראית במשאבי האנוש של אלתא על קשרי קהילה ומטפחת את כל הנושא הזה של העסקת בני העדה האתיופית.

<אדם פלוטקין: כשהיינו פה לפני שנה רצינו לספר על שני פרויקטים שאנחנו עושים ולא היה זמן, אז אני מקווה שעכשיו גם נוכל לספר על שני הפרויקטים האלה.

<אדם פלוטקין: אז אנחנו רואים בהעסקה של בני העדה האתיופית שליחות ועוד לפני שנכנס לתוקפו החוק בשנת 2011, התחלנו לקלוט עובדים בני העדה, למרות שהחוק לא חייב, וכל זה מתוך ראייה של החשיבות הלאומית של הנושא הזה.

<אדם פלוטקין: היום אנחנו מעסיקים 39 עובדים יוצאי העדה.

<אדם פלוטקין: התעסוקה שלהם היא מאד איכותית אצלנו.

<אדם פלוטקין: 17 מתוכם הם מהנדסים ואקדמאים ו-9 הנדסיים וטכנאים.

<אדם פלוטקין: כלומר כמעט שני שלישים מאלה שאנחנו מעסיקים, הם טכנאים, מהנדסים, אקדמאיים והנדסאים.

<אדם פלוטקין: מאז הדיון הקודם, שהיה לפני כשנה, קלטנו 5 עובדים נוספים, שזה בערך גידול של 15% לעומת מה שהיה בדיווח הקודם וגם הם עובדים איכותיים בתחומים של הנדסת חשמל, תעשייה וניהול ומדעי החברה.

<אדם פלוטקין: באופן כללי, אני אישית פה כבר פעם רביעית בדיונים שהתחילו בשנת 2013.

<אדם פלוטקין: גדלנו מ-22 ל-39 עובדים, כמעט הכפלנו את הכמות ואנחנו עדיין במגמה שאנחנו ממשיכים.

<אדם פלוטקין: עוד פעם אני רוצה להדגיש שכולם מועסקים במשרות מאד איכותיות.

<אדם פלוטקין: יש לנו למשל אחד העובדים שהוא ראש צוות התוכנה של מערכת כיפת ברזל, שאנחנו שותפים לה.

<אדם פלוטקין: ערוצי הגיוס שאנחנו עובדים בהם זה עמותה של עולים ביחד, שאנחנו עובדים איתה בשותפות גדולה מאד.

<אדם פלוטקין: אני מזמין את ראש הוועדה ואת חברי הוועדה לבקר באלתא.

<אדם פלוטקין: הוועדה הקודמת, בראשותו של חבר הכנסת יואל רזבוזוב ביקרה באלתא.

<אדם פלוטקין: הפגשנו אותה עם עובדים ששמחו לספר וככה הוועדה גם יכלה להתרשם ממקור ראשון מהאיכות של העובדים ומהקליטה שלהם באלתא.

<אדם פלוטקין: אני רוצה פה להשאיר שתי דקות למישל, לספר על שני הפרויקטים.

<אדם פלוטקין: אחד העניינים זה שאנחנו חברת הייטק ש-85% מהעובדים הם מהנדסים, מתכנתים וכך הלאה, ובעצם יוצאי העדה האתיופית, הבוגרים שלהם, אין לנו מספיק בוגרים של האוניברסיטאות וכך הלאה כדי לקלוט.

<אדם פלוטקין: אנחנו עושים פעילויות כדי שבעוד 4-5 ו-6 שנים יהיו יותר.

<אדם פלוטקין: אז מישל.

אברהם נגוסה: אני מוכן לתת יותר משתי דקות, כי כשרוצים, כך מצליחים.

<מישל טובלי: ואני יכולה לדבר שעות.

אברהם נגוסה: אתם מודל לחיקוי, לכן נשמח מאד לשמוע יותר, גם אחרים ישמעו.

<מישל טובלי: תודה.

<מישל טובלי: שמי מישל, אני ראש תחום קשרי קהילה באלתא.

<מישל טובלי: אלתא תורמת בצנעה לקהילה, כאשר אנחנו מאמינים שנושא החינוך, ורוב הפעילות שלנו היא בנושא חינוך, בבחינת דור העתיד ולדאוג שהחברה הצעירים כבר בכיתות ח' ו-ט', יקבלו חינוך טכנולוגי, חינוך למתמטיקה, פיזיקה, אנגלית 5 יחידות, שזה יהיה הבסיס שלהם ולא נצטרך להגיע לחוקים.

<מישל טובלי: מה שאנחנו עושים ספציפית – זה נכון לגבי כלל התלמידים באשדוד וכלל הפעילות שלנו בעיר אשדוד – אנחנו יושבים באשדוד – אנחנו מאמינים בפתגם שאומר שעניי עירך קודמים ולכן רוב הפעילות שלנו בקהילה מתרחשת בעיר אשדוד.

<מישל טובלי: שני פרויקטים ספציפיים שאנחנו מייעדים לבני העדה האתיופית, זה פרויקט אחד שאנחנו השנה מתחילים בו פיילוט שנקרא נגת.

<מישל טובלי: למדתי שהפירוש של המילה זה שחר והחלטנו לתת לפרויקט הזה סוג של נגיעה טכנולוגית, והכוונה פה לעשות עבודה עם תלמידים בכיתות ח'-ט' ו-י' באלתא, כאשר מהנדסים בכירים באלתא, כולל עובדים בני העדה האתיופית, שצריכים להוות להם דוגמא אישית, גם בפעילות העשרה וגם לימוד של מתמטיקה, פיזיקה ואנגלית, כשהכוונה שלנו זה דווקא לקחת לאו דווקא את המצטיינים, את התלמידים הפחות טובים וכן למשוך אותם כלפי מעלה.

<מישל טובלי: לעשות להם סוג של העצמה, כדי שאותם ילדים ילמדו אחר כך מקצועות ריאליים והדרך לאוניברסיטה תהיה פתוחה בפניהם.

<מישל טובלי: מעבר לפרויקט הזה, יש פרויקט באשדוד של קציני ים אורט אשדוד, ששם בעצם אנחנו גם מפתחים את כל הנושא של החינוך, גם בנושאי אלקטרוניקה, חשמל, ושם אנחנו דואגים שעובדי אלתא, ממוצא אתיופי, ייקחו חלק בהתנדבות הזו וגם מעבירים בעצם את השיעורים וגם נותנים את הדוגמא האישית ומספרים את הסיפור האישי שלהם.

<מישל טובלי: אנחנו מאמינים שהכל בא מהבסיס ובחינוך.

<מישל טובלי: אני חייבת לציין, אנחנו חברה ממשלתית, כל הפעילות היא בהתנדבות של העובדים.

<מישל טובלי: הם מדפיסים כרטיס כשהם הולכים לפעילות הזו, זה על חשבונם והם עושים את זה באמת באהבה גדולה.

<מישל טובלי: בכלל באלתא יש נקודה חמה לבני העדה האתיופית.

<מישל טובלי: אני אישית מכירה אותם, את כל ה-39 אחד אחד.

<מישל טובלי: אני מעסיקה סטודנטית שעובדת אצלי, שמה אלאם לגאס, סטודנטית בת העדה שעובדת אצלי וזה היה חשוב לי.

<מישל טובלי: ובאמת, אנחנו מאמינים שהרוח הגבית של ההנהלה, של מנכ"ל אלתא לכל הנושא הזה היא בלתי רגילה ואנחנו מאמינים ששם היא תהיה.

<מישל טובלי: אנחנו גם פועלים לכלל בני הנוער באשדוד, אבל לקחנו עלינו את הנושא של בני העדה האתיופית, כי חשוב לנו שהם ישולבו, כי אותם עובדים שמשולבים באלתא, הם משולבים בזכות ולא בחסד.

<מישל טובלי: זה אנשים שהתקבלו כשהם היו מועמדים יחד עם עובדים אחרים ולא הייתה שום בעיה.

<מישל טובלי: זה באמת על קצה קצה המזלג.

<מישל טובלי: ואם באמת הוועדה תכבד אותנו בביקור באלתא, אז נשמח להראות לכם פעילות נוספת שאנחנו עושים שם.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.

אברהם נגוסה: אם רוצים – אז כך אפשר לעשות את זה ולכן אני חושב שזה מאד חשוב ותמשיכו.

אברהם נגוסה: אנחנו מאד שמחים לבוא גם לבקר.

<מישל טובלי: אז אנחנו נתאם עם דנה.

אברהם נגוסה: כן, בהחלט.

<מישל טובלי: נשמח לארח אתכם.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.

אברהם נגוסה: ירון יחיאס מייצג את העניין של ייצוג הולם ואנחנו נשמח לקבל נתונים עדכניים, אם יש לך או הערות.

<ירון יחיאס: ברשותך, אני אשמח להקשיב לעוד כמה גופים ואז אני אתייחס.

אברהם נגוסה: כן?

אברהם נגוסה: מצוין.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: דוד מהרט ממרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה.

<דוד מהרט: תודה אדוני יושב הראש.

<דוד מהרט: ראשית אני חושב שזה דיון מאד חשוב, רק אני קצת הופתעתי מזה שבין היתר אחד הדברים שהמשרדים הממשלתיים יכולים לטעון שהם לא מגייסים עובדים, אנחנו לא נפטר עובדים ותיקים בשביל לקלוט עובדים חדשים.

<דוד מהרט: אז מהנתונים עולה שהעיסוק של בני הקהילה קטן בגלל שקלטו עובדים חדשים.

<דוד מהרט: כלומר, הקליטה של העובדים החדשים דווקא הייתה צריכה לאפשר להם לתקן את האחוז הזה ולהגדיל את מספרם של בני הקהילה.

<דוד מהרט: זו הערה אחת.

<דוד מהרט: הדבר שלשמו ביקשתי את רשות הדיבור, הוא באמת נושא של עובדי מרכז ההיגוי, למרות שמשרד החינוך לא נמצא פה ואני מבין שאתם עוסקים בתאגידים ציבוריים, ובכל זאת אנחנו מדברים על תעסוקה של אנשים.

אברהם נגוסה: אני צריך להבהיר למשתתפים שהיום, כפי שאמרתי בהתחלה, הזמנו את הארגונים האלה ולא את משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: מחר יהיו משרדי הממשלה, אבל בכל זאת, ביקשתם להשתתף בדיון ולהציג גם – אתה ועוד נציג.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתציג בקיצור, כי אין מי שיגיב, כי משרד החינוך לא נמצא.

<דוד מהרט: נכון, אז אני אקצר.

<נילי בן משה: אני פה.

אברהם נגוסה: את ממשרד החינוך?

<נילי בן משה: אני מנציבות שירות המדינה.

אברהם נגוסה: את מכירה את הנושא?

<נילי בן משה: לא, משרד החינוך לא.

אברהם נגוסה: לא, לא, מרכז ההיגוי.

אברהם נגוסה: הנושא הוא מרכז ההיגוי.

<נילי בן משה: לא, זה לא.

אברהם נגוסה: היום יש עובדים שנופלים בין הכיסאות, כי משרד החינוך הוציא למכרז את מרכז ההיגוי או את המגשרים, או שחילקו את זה לשלושה, אז אני אגיד הגופים שהיו מטפלים בנושא הזה לא קלטו את העובדים שעבדו הרבה שנים.

אברהם נגוסה: זה הנושא.

אברהם נגוסה: בנושא הזה אנחנו נרחיב מחר, כשהמשרדים הרלבנטיים יהיו.

אברהם נגוסה: תציג בקיצור.

<דוד מהרט: כן, בקצרה.

<דוד מהרט: אז כפי שאמרת, מכרז ההיגוי של עולי אתיופיה קיים 22 שנה ומשרד החינוך מגדיר אותו, ככה בחוזר מנכ"ל - מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה ומערכת החינוך הוא הזרוע המייעצת של משרד החינוך לקידום שילובם והישגים החינוכיים והחברתיים של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך מהגיל הרך ועד לחינוך מבוגרים.

<דוד מהרט: המרכז הוקם בשנת 1994 על ידי משרד החינוך וכן הלאה.

<דוד מהרט: כלומר, זה גוף שלא עונה בהגדרה על עובדי קבלן באופן קלאסי, אלא המשרד הקים אותו ביוזמה שלו ובמימון שלו והוא פועל 22 שדה.

<דוד מהרט: עכשיו משרד החינוך התעקש לעשות מכרז, לפני כשבעה חודשים, בדצמבר, ובמסגרת המכרז הזה בעצם עשה דבר בלתי חברתי, בלתי מוסרי ובלתי חינוכי.

<דוד מהרט: אנשים שעבדו כ-22 שנה, כאמור, הוא אמר אני רוצה שחלק מכם תמשיכו לעבוד.

<דוד מהרט: אני בעצם רוצה רק את המגשרים ואני גם לא רוצה את המגשרים הוותיקים, כי אני רוצה עכשיו שהגישור יהיה רק לאלה שעלו ב-10 השנים האחרונות.

<דוד מהרט: אבל כל הצוותים המחוזיים, המנהלים הארציים, הם בכלל לא במכרז.

<דוד מהרט: מבחינתי יש מכרז חדש וככה אני זורק את כל האנשים ששירתו את המערכת כל כך הרבה זמן – הביתה.

<דוד מהרט: היום, כשאנחנו מדברים עם משרד החינוך, אז מה שמציעים לאנשים האלה, אומרים למגשרים לכו לעבוד אצל הקבלן החדש.

<דוד מהרט: לצוות המחוזי והארצי אומרים – לכו לחתום בלשכת העבודה.

<דוד מהרט: אנחנו חושבים שזה דבר בלתי סביר, בלתי הגיוני.

<דוד מהרט: מדינה, או משרד שמימן אותנו, ניהל אותנו, עבדנו איתו ברציפות, שהוא גוף כמו שאמר פרופסור רובינשטיין, שר החינוך כשהקים אותו - אני מקים אתכם, אני שם אתכם מחוץ למשרד כדי שתהיו עצמאים ליזום ולדבר ולהציג את העניינים של בני הקהילה באופן הגון, באופן ישר ובאופן אמיתי, שלא תהיו תחת פקידי משרד החינוך, שתסבלו מיראה מהם ומהיד המתנשאת שלהם.

<דוד מהרט: אבל מה שקורה היום במדיניות המכרז, שפקיד זוטר יכול לכתוב מכרז שישלח רבים מבני הקהילה הביתה.

<דוד מהרט: מדובר בכ-65 אנשים.

<דוד מהרט: אנחנו חושבים, אדוני יושב הראש, ואני יודע שהדיון צריך להיות בעיקרו מחר, אנחנו מבקשים גם את תמיכתך וגם תמיכה של כל אחד, כי אנחנו חושבים שאנשים ששירתו גם את המערכת ואת הקהילה והמערכת עדיין זקוקה להם, כי זה לא שבני הקהילה השתלבו, הכל גן עדן ואפשר לשלוח את האנשים האלה הביתה.

<דוד מהרט: לא.

<דוד מהרט: במשרד החינוך מיליוני שקלים מסתובבים ויכולים לשלב את האנשים האלה.

<דוד מהרט: אגב, מדובר בכל המקרים שאתם רואים באנשים האלה.

<דוד מהרט: אגב, אני גם מציע לכל התאגידים האלה, אם אתם חפצים באנשים מקצועיים, אנחנו נשמח לתת לכם רשימה של אנשים, לא רק של עובדי מרכז ההיגוי, אלא גם של אנשים אחרים.

<דוד מהרט: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: מי עוד רוצה להציג בקיצור?

אברהם נגוסה: אני אתן לך להתייחס לנושא.

אברהם נגוסה: מי עוד?

אברהם נגוסה: מה שדוד אמר זה מספיק?

<דוד מהרט: תגידו מה שאתם רוצים.

אברהם נגוסה: ממרכז ההיגוי יש עוד מישהו שרוצה להוסיף בקיצור?

אברהם נגוסה: הוא אמר את זה בגדול, אבל אני הבטחתי לשני נציגים ואני עומד בהבטחתי.

<יאיר גטה: אז תודה רבה אדוני יושב הראש.

<יאיר גטה: בהחלט היום זה לא הנושא, אבל בכל מקרה, אני אומר שהיום הייתה לנו דוגמא נפלאה - - -

אברהם נגוסה: תגיד את שמך לפרוטוקול.

<יאיר גטה: קוראים לי יאיר גטה, יועץ ומנחה מגשרים אזורי במרכז ההיגוי.

<יאיר גטה: אני אומר שהיום ראינו דוגמא איך באמת קודם כל ניגשים לוועדה ואיך, כמו שדוד הקדים אותי ואמר, שבעצם איך פקידים תוקעים תהליכים והחלטות ממשלה שמתקבלות לקידום יוצאי אתיופיה ואיך התהליכים נתקעים בתוך הבירוקרטיה המסולפת של כל מיני חברות וכל מיני משרדים.

<יאיר גטה: גם בוועדה הזאת, אדוני יושב הראש, היינו פה כמה וכמה פעמים ובוועדה התקבלה החלטה פה אחד, בהסכמת רוב חברי הוועדה, חברי כנסת והמלצה למשרד החינוך לקליטה ישירה של העובדים.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לך שהתקדמנו לא בקצב שרצינו, אבל יש איזו שהיא התקדמות.

<יאיר גטה: לצערי - - -

אברהם נגוסה: היום לא כל העובדים נופלים בין הכיסאות.

אברהם נגוסה: יש עובדים שהתקבלו.

אברהם נגוסה: יש עובדים שעוד לא התקבלו.

אברהם נגוסה: כמה לא התקבלו מתוך 65 אנשים?

<דוד מהרט: מתוך 65 אנשים המשרד מדבר על כך שיקלוט כ-7 אנשים ישירות אליו בתפקיד מורה מגשר.

<קריאה: 6 אנשים.

<דוד מהרט: 6 אנשים בתפקיד שבחלקו הוא בכלל תפקיד זמני.

<דוד מהרט: זה כל מה שהמשרד מוכן לקלוט, למרות שאצלך בדיון, גם בוועדת החינוך, שמוטי יוגב ניהל שם ואתה היית שם, עירית בירן אמרה אנחנו נקלוט את כולם, נתפור להם חליפות.

<דוד מהרט: היום לא רק שלא תופרים חליפות, אפילו גרביים הם לא נותנים.

<דוד מהרט: והמשרד אגב סובל מתת ייצוג.

<דוד מהרט: הייצוג של בני הקהילה במשרד החינוך - - -

אברהם נגוסה: בוא תגיד לי מספרית לכמה תפרו חליפות.

<דוד מהרט: אז אני אומר לך, המשרד אומר שהוא יקלוט שישה ואת כל השאר – לחלק הוא אומר תלכו לעבוד אצל הקבלן החדש, במקרה הזה עמותת פידל.

אברהם נגוסה: הוא קיבל אותם?

<דוד מהרט: אנחנו לא יודעים.

<דוד מהרט: ולכל השאר הוא אומר לכו הביתה.

אברהם נגוסה: אוקיי, לכמה מהם נאמר לכו הביתה?

אברהם נגוסה: כמה?

<דוד מהרט: נכון לעכשיו לשישה - - -

אברהם נגוסה: לא, את זה נברר.

אברהם נגוסה: אני אומר שהקבלן שזכה, יכול להיות שהזכיין יקלוט אותם, אבל מי שעכשיו לא אצל זכיין ולא במשרד החינוך נשאר באוויר.

אברהם נגוסה: כמה?

אברהם נגוסה: מה המספרים?

<קריאה: אני יכול לתת - - -

אברהם נגוסה: מספר.

אברהם נגוסה: רק מספר אני צריך.

<יאיר גטה: 21.

<קריאה: שלושה אנשי צוות, שמונה מנחים, בסך הכל 11, שהם מחוץ למכרז.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<קריאה: ובסוף אוגוסט, ב-1 בספטמבר אין להם משכורת.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אז מ-65 הגענו ל-11.

אברהם נגוסה: אז יש התקדמות.

אברהם נגוסה: אני אופטימי.

<יאיר גטה: לא, לא.

<יאיר גטה: אם אפשר לסיים את הדברים, בבקשה.

אברהם נגוסה: בבקשה, אני אתן לך, תסיים.

<יאיר גטה: אני חושב שיש בכלל הטעיה בכל ההצגה, כי כשאנחנו התחלנו את המאבק אנחנו יצאנו למאבק לקליטה ישירה של כלל עובדי מרכז ההיגוי ומה שהמשרד מציע כרגע בעצם לעבור לזכיין החדש, זה בעצם אותה שרשרת של תעסוקה שהייתה עד עכשיו ולא יצאנו למחאה בשביל הדבר הזה.

<יאיר גטה: אנחנו יצאנו למחאה בשביל העסקה ישירה.

<יאיר גטה: אנחנו יצאנו למחאה בשביל קליטה ישירה של כלל העובדים ומה שהמשרד כרגע מנסה לצייר, תמונת מצב פסטוראלית, כאשר רק 7 מתוך 65 עובדים נכנסו, אני חושב שזה בדיחה, כי גם השבעה שמדובר, שהם - - -

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: לא, הסיבה שאני ביקשתי מספר, כי אנחנו מדברים ופה יש גורמים, תאגידים, חברות ממשלתיות וכל זה - - -

<יאיר גטה: שהם לא מכירים את הסיפור.

אברהם נגוסה: ולכן, אם הם יכולים לעזור בכיוון הזה, שיידעו במה מדובר ובכמה מדובר.

אברהם נגוסה: לכן זו הסיבה ששאלתי את המספר, אבל הדיון בנושא הזה יהיה מחר.

<קריאה: אבל לא להסיר את האחריות ממשרד החינוך.

<יאיר גטה: נכון, אנחנו לא רוצים להסיר את האחריות ממשרד החינוך וגם זה שהמשרד שולח אותנו לקבלן החדש, אני חושב שזה לא פתרון, אלא רק לדחוף אותנו עוד פעם הצידה, לחצר האחורית של משרד החינוך.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: טוב, אז בואו, אני אומר שהסברתי לכם מהתחלה, היום הדיון לא קשור למשרד החינוך.

אברהם נגוסה: מחר זה הדיון.

אברהם נגוסה: בכל זאת נמצאת איתנו נציגת נציבות המדינה ואם יש לה מה להתייחס לנושא, אז אני אשמח.

<נילי בן משה: לנושא הזה אין לי מה להתייחס, כי זה לא נושא משאבי אנוש וזה נושא של פעילות של משרד החינוך.

<נילי בן משה: אני רציתי לדבר מכיוון שהפורום הזה זה פורום של הדיווח של ייצוג הולם, כולל גם שירות המדינה ורק רציתי לעדכן על הנתונים שלנו.

אברהם נגוסה: מצוין.

<נילי בן משה: אז נכון לדו"ח שלנו, של שנת 2015, היו 1,186 יוצאי אתיופיה, שהם 1.63 אחוז מסך כל עובדי המדינה, אבל בגלל שאנחנו לוחצים ועושים עבודה מאד מאד גדולה מול כל המשרדים, במחצית השנה הנוכחית עד אתמול – אמצע שנת 2016, אנחנו כבר ב-1,350 יוחאי אתיופיה בשירות המדינה, שמהווים 1.78% סך הכל עובדים.

אברהם נגוסה: זה בתקנים?

<נילי בן משה: כן, כן, עובדים מן המניין, לא קבלן.

<נילי בן משה: קבלן לא נחשב בספירה שלנו.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אוקיי.

<נילי בן משה: אנחנו לא מדברים על עובדי קבלן, רק עובדים מן המניין שהם עובדי מדינה.

אברהם נגוסה: כולל סטודנטים מתמחים?

<נילי בן משה: לא, לא כולל סטודנטים.

<דוד מהרט: כמה במשרד החינוך?

<נילי בן משה: לשנת 2015 אני יכולה להגיד לך, אבל זה לא כולל מורים כי הם לא שייכים.

<דוד מהרט: לא, בלי מורים.

<נילי בן משה: למשרד עצמו אני יכולה להגיד לך.

<דוד מהרט: אני יודע על 0.69.

<נילי בן משה: דרך אגב, הדו"ח הזה קיים באתר של הנציבות, שגם כל אחד יכול לראות אותו.

<נילי בן משה: משרד החינוך - - -

<דוד מהרט: 0.69.

אברהם נגוסה: רגע.

אברהם נגוסה: אם אתה יודע, למה אתה שואל?

אברהם נגוסה: תן לה שהיא תענה.

<נילי בן משה: נכון, יפה – 0.69.

<נילי בן משה: זה לשנת 2015 בדיוק המספר.

אברהם נגוסה: כמה?

<נילי בן משה: 0.69 שזה 15 עובדים.

<נילי בן משה: לשנת 2016 אין לי מעיבוד הנתונים פה.

<ירון יחיאס: סליחה, חבר הכנסת נגוסה, אולי היא יכולה גם לפרט, הם הכינו תכנית מאד טובה בנציבות - - -

<נילי בן משה: זה מחר.

<ירון יחיאס: לא, אבל כן חשוב שתפרטי פה לתאגידים ולחברות הממשלתיות, מה אתם עושים במידה ומשרד ממשלתי לא עומד בייצוג עצמו.

אברהם נגוסה: כן.

<נילי בן משה: אוקיי, אז זה באמת במסגרת.

<נילי בן משה: מה שאנחנו עושים, כל המשרדים באים לוועדת חריגים אצלנו.

<נילי בן משה: במסגרת ועדת חריגים, חוץ משהם צריכים להסביר איך הם עומדים בתקנים, הם צריכים להגיד איך הם עומדים בכל האוכלוסיות של ייצוג הולם, שזה היום לפי החוק ארבע אוכלוסיות – אחד זה אנשים שהם בתפקידים בכירים, יוצאי אתיופיה, אנשים עם מוגבלות וערבים.

<נילי בן משה: משרד שעומד במה שהוא צריך בייצוג הולם מקבל V.

<נילי בן משה: משרדים שלא עומדים חייבים להציג תכנית איך הם הולכים לעשות, תכנית אופרטיבית ולא כללית ומשרדים שאנחנו מרגישים שאין תכנית ואין ממש היענות, אנחנו מגיעים עד לשלב של הקפאת תקנים.

<נילי בן משה: בנוסף, ההתחייבות שלנו בתכנית הממשלתית, מעבר לקליטה והגברת הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה, אנחנו התחייבנו על כמות קליטה של אקדמאים, כי האמונה שלנו, שכשאתה קולט אקדמאים אז בעצם אחת הבעיות שגם אצלנו יש, שהאחוז בתפקידים בכירים הוא נמוך, אבל אם אתה קולט אקדמאים בתפקידים של אקדמאים, אז בעצם אתה פותח את הדרך ליישום.

<נילי בן משה: בנושא של המשרות, עוד דבר.

<נילי בן משה: אנחנו מסמנים משרות מסומנות שמיועדות רק לאוכלוסיות של ייצוג הולם - כל פעם זה לאוכלוסייה מסוימת – לאוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, שמה שזה מאפשר, זה פשוט מאד כמות המועמדים שמגיעים לשירות המדינה היא כמות מאד מאד גדולה.

<נילי בן משה: אני רק אספר, יוצאות בערך 2,500 משרות פומביות, מתוכן יש לנו 188,000 מועמדויות.

<נילי בן משה: זאת אומרת ש-186,000 אנשים מקבלים תשובות שליליות.

<נילי בן משה: המשרות המיידיות פשוט מאד מאפשרות ליוצאי אתיופיה הרבה יותר להיראות ולראות וזה כלי שגם למשרדים הוא מאפשר לעשות ייצוג הולם, גם לקליטה.

אברהם נגוסה: אז אני יכול לחסוך לך לגבי מחר, אני חושב שזה כדאי.

אברהם נגוסה: אני אעלה את השאלה הזאת כדי שגם התאגידים והחברות הממשלתיות ברשויות המקומיות יידעו ואני אשמח אם תבהירי לנו, כי במסגרת ועדת השרים והתכנית הממשלתית לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה, התכנית אושרה ונציבות המדינה הבטיחה, לא רק הבטחה, זו החלטה – לשלב 30 סטודנטים לתואר ו-50 אקדמאים כל שנה בשירות הציבורי.

אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמח לדעת איך אתם מתקדמים עם זה.

אברהם נגוסה: התכנית היא לשנים 2016-2019, ארבע שנים, כל שנה 30 סטודנטים ו-50 אקדמאים.

אברהם נגוסה: עד עכשיו, בשנת 2016, כמה הצלחתם לשלב?

<נילי בן משה: אוקיי, אז לגבי סטודנטים אין לי פה את הנתונים.

<נילי בן משה: לגבי אקדמאים – בחצי שנה האחרונה קלטנו 31.

אברהם נגוסה: 31.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אז נשארו לכם עוד כמה חודשים.

<נילי בן משה: חצי שנה.

<נילי בן משה: אנחנו עומדים בזה.

אברהם נגוסה: חצי שנה, אז כנראה תכפילו את זה.

<נילי בן משה: כן, אנחנו מקווים שאנחנו נהיה מעל 50.

אברהם נגוסה: מצוין.

אברהם נגוסה: למה לא התקדמתם עם סטודנטים?

<נילי בן משה: לא, לא, זה לא שלא התקדמנו, אין לי פה את הנתון כי באתי לדיון ייצוג הולם וסטודנטים הם לא - - -

אברהם נגוסה: אה, אין נתונים.

<נילי בן משה: אני אנסה להביא למחר את הנתונים.

אברהם נגוסה: אז אני אשמח מאד.

אברהם נגוסה: זה מאד חשוב לנו.

<נילי בן משה: בסדר גמור.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני מאד מברך על ההתקדמות תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנמל אשדוד בבקשה, איציק שטיינברג, סמנכ"ל משאבי ניהול.

<איציק שטיינברג: נמלי ישראל, לא נמל אשדוד.

<דנה גורדון שושני: אוקיי.

<דנה גורדון שושני: כך נרשמתם.

אברהם נגוסה: אוקיי, בסדר.

אברהם נגוסה: נמלי ישראל באשדוד.

<איציק שטיינברג: לא.

<איציק שטיינברג: נמלי ישראל הם לא באשדוד.

<איציק שטיינברג: נמלי ישראל זה החברה שבונה את הנמלים החדשים.

אברהם נגוסה: אוקיי, אז למה נכנס השם אשדוד?

אברהם נגוסה: אני לא יודע.

<דנה גורדון שושני: ככה הם נרשמו.

<איציק שטיינברג: אז ככה, יש חברת נמל אשדוד, חברת נמל חיפה, חברת נמל אילת וחברת נמלי ישראל.

<איציק שטיינברג: חברת נמלי ישראל היא החברה שעכשיו מקימה את שני הנמלים החדשים, אחד בחיפה ואחד באשדוד, שיהיו מתחרים לנמלים הקיימים.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<איציק שטיינברג: החברה שלנו היא חברה שנה, של כ-137 איש.

<איציק שטיינברג: יש לנו כיום בת אחת מהעדה האתיופית.

אברהם נגוסה: רק אחת?

<איציק שטיינברג: רק אחת, אבל אנחנו מפרסמים בכל מכרז.

<איציק שטיינברג: בחברה אין כמות גדולה של מכרזים, אבל בכל מכרז אנחנו מפרסמים.

<איציק שטיינברג: יש אפליה מתקנת לבני העדה.

<דוד מהרט: העדפה.

<איציק שטיינברג: העדפה מתקנת.

אברהם נגוסה: ייצוג הולם, כן.

<איציק שטיינברג: כן, ייצוג הולם.

<איציק שטיינברג: אצלנו זה בעיקר חברה של מהנדסים, מהנדסים ימאים וכל הדברים, ולצערנו אין היענות.

<איציק שטיינברג: אבל בפירוש, אם ניגש מישהו אנחנו תמיד בודקים את זה - - -

אברהם נגוסה: יש פרסום?

<איציק שטיינברג: בוודאי.

<איציק שטיינברג: לכל מכרז יש פרסום שניתנת העדפה מתקנת.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אז ירון, יש לך עבודה.

<ירון יחיאס: את האמת הם פרסמו השנה, אבל אתה מייצג חברה ממשלתית בפני עצמה.

<ירון יחיאס: גם נציג של נמל אשדוד צריך להיות פה, גם של נמל חיפה וגם של חברת - - -

אברהם נגוסה: לא, לא, לא, זה שונה.

<ירון יחיאס: חשוב לחדד את זה.

אברהם נגוסה: הוא הסביר לנו.

אברהם נגוסה: אני הבנתי, במסגרת היוזמה החדשה ליצירת תחרות, זה מה שקם.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אז באמת אם אתם תמצאו או יגיעו אליכם אנשים שמתאימים לתפקידם שאתם מחפשים, אין בעיה לקלוט אותם.

<איציק שטיינברג: בפירוש.

<איציק שטיינברג: אני גם קורא שיצרו איתי קשר ונשמח לקבל עובדים בהתאם למכרזים שאנחנו מפרסמים וניתן העדפה מתקנת.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה, חברת מקורות, שירה זינגר.

<שירה זינגר: שלום.

<שירה זינגר: בחברת מקורות ובחברת שחם יש 23 עובדים בני העדה האתיופית.

<שירה זינגר: בשנתיים האחרונות גויסו 5 עובדים במקצועות בתחום ההנדסאים.

<שירה זינגר: בכל משרה שאנחנו יוצאים לפרסום אנחנו פונים גם לארגונים, גם לג'וינט, גם לעולים ביחד.

<שירה זינגר: גם ברשתות אנחנו מפרסמים על העדפה למגזרים השונים.

<שירה זינגר: בנוסף לכך יש לנו משרה ייעודית באגף ההנהלה, שמיועדת לבני העדה האתיופית, שהייתה מאוישת עד לפני ממש כמה חודשים והעובדת ביוזמתה עזבה את החברה.

אברהם נגוסה: אז לא מצאתם?

<שירה זינגר: היא הייתה מאוישת עד לפני חודשים והעובדת ביוזמתה עזבה את החברה.

<שירה זינגר: אנחנו נגייס מחדש לתפקיד הזה.

<שירה זינגר: זה משרה שצבועה רק לבני העדה בדירוג האקדמאים, כך שמי שמעוניין, נשמח לקבל קורות חיים.

<שירה זינגר: בנוסף לכך אנחנו לקראת איזה שהוא מהלך ביחד עם התאחדות התעשיינים לשילוב תלמידים מהתיכונים להתנסויות בחברת מקורות וגם שם נתנו דגש לבני העדה האתיופית והעניין פה מתחיל להתגלגל, כבר התחילו ביקורים והתכוונות לקראת הדברים.

אברהם נגוסה: 5 העובדים הם מאז שדיווחתם לנו לפני כשנה?

<שירה זינגר: בשנתיים האחרונות 5 חדשים.

אברהם נגוסה: בשנתיים, אוקיי, כלומר שזה מסוף שנת 2014 עד עכשיו.

<שירה זינגר: יש שלושה במהלך שנת 2015 ועוד שניים מ-2016.

<שירה זינגר: אחד ממש החודש.

אברהם נגוסה: הבנת, 2015 ו-2016.

<שירה זינגר: 2015 ו-2016.

<ניר פנחסוביץ: אני חייב לציין שהנתונים שקשורים לרשות החברות אומרים שאף בן העדה לא הצטרף לחברת מקורות.

<דנה גורדון שושני: רק תזדהה לפרוטוקול.

<ניר פנחסוביץ: ניר פנחסוביץ מרשות החברות הממשלתיות.

אברהם נגוסה: רגע, רגע, סיימת?

<שירה זינגר: כן.

אברהם נגוסה: אוקיי, בבקשה, רשות החברות הממשלתיות.

<ניר פנחסוביץ: אז קודם כל אני אספר קצת באופן כללי על הנתונים ואז אני גם אספר מה הרשות עושה.

<ניר פנחסוביץ: רק חשוב להבין, בשונה אולי מהנציבות או מגופים אחרים, הרשות היא לא גוף שמעסיק את העובדים בחברות הממשלתיות.

<ניר פנחסוביץ: אין לה גם את הסמכות להגיד לחברות את מי להעסיק.

<ניר פנחסוביץ: אנחנו גוף שהוא רגולטור.

<ניר פנחסוביץ: אנחנו מפקחים, אנחנו לא - - -, אנחנו יכולים לדרוש מהחברות ולבקש מהן לעסוק בנושא, אבל אין לנו את הסמכות בחוק להעסיק את העובדים.

אברהם נגוסה: לא, לא, תסביר לי.

אברהם נגוסה: החוק לא נוגע לכם?

<ניר פנחסוביץ: חוק הדיווח.

<ניר פנחסוביץ: אנחנו מחויבים לדווח.

<ניר פנחסוביץ: רשות החברות לא מעסיקה את העובדים בחברות עצמן.

<ירון יחיאס: ולתקן תקנות גם.

<ירון יחיאס: משרד האוצר יכול גם לתקן תקנות.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<ירון יחיאס: זה גם משהו שצריך להגיד.

אברהם נגוסה: אבל יש לכם את המנדט לפקח.

<ניר פנחסוביץ: כן, לחלוטין ועכשיו אני רוצה להגיד נתונים.

<ניר פנחסוביץ: אני רק הקדמתי.

<ניר פנחסוביץ: מבחינת הנתונים עצמם יש דברים חיוביים ויש דברים שליליים שאני רוצה לספר עליהם.

<ניר פנחסוביץ: הדבר החיובי הוא, שאנחנו רואים משנת 2011, מאז התחיל חוק חובת הדיווח, צמיחה.

<ניר פנחסוביץ: משנת 2011 0.68%.

<ניר פנחסוביץ: בשנת 2012 – 1%.

<ניר פנחסוביץ: בשנת 2013 – 1.08%.

<ניר פנחסוביץ: בשנת 2014 – 1.22%, 2015 – הנתונים הסופיים כבר מתקרבים ל-1.4%, אז העלייה היא קטנה, אבל אנחנו כבר מתקרבים כמעט לרף של הייצוג ההולם ויש עלייה קבועה.

<ניר פנחסוביץ: מבחינת הדברים שעשינו השנה שונה מהשנים הקודמות, דבר ראשון זה הנתון שאתם גם הצגתם פה לכולם על הדפים.

<ניר פנחסוביץ: זה הגיע מתוך דו"ח שהתפרסם לציבור בנושא שכר, כוח אדם וייצוג הולם.

<ניר פנחסוביץ: זה משהו שלא היה בעבר.

<ניר פנחסוביץ: עכשיו, זה לא רק נתונים שאנחנו מעבירים אליכם ובסוף הם נשארים פה בחדר.

<ניר פנחסוביץ: עכשיו כל הציבור רואה, זה מעלה את הנושא הזה לסדר היום, וזה משהו שמאד היה חשוב לנו והוא שונה מהעבר.

<ניר פנחסוביץ: דבר נוסף, עכשיו, כשאנחנו רואים שיש התקדמות גם בחברות בתחום של ההעסקה עצמה, עכשיו גם חשובה לנו רמת העיסוק בתוך החברה.

<ניר פנחסוביץ: שלא יעסיקו רק את האנשים במקצועות הלא אקדמאים, ברמת שכר יותר נמוכה, ומהשנה כבר התחלנו גם לבקש נתונים בדבר השכר הממוצע בחברה ולהשוות אותו לשכר הממוצע של בני העדה, כדי לראות שגם בסכום הזה יש שיפור.

<ניר פנחסוביץ: המצב כרגע הוא לא מזהיר, אבל המטרה עכשיו היא להציב איזה שהוא רף שממנו אנחנו ממשיכים הלאה כדי לראות שכן יש התקדמות.

<מרב תורג'מן: במסגרת הדיווחים יועדו משרות לבני העדה?

<ניר פנחסוביץ: אנחנו לא מדווחים על הנושא הזה.

<מרב תורג'מן: החברות הממשלתיות נדרשות לדווח לכם על העניין הזה.

<ניר פנחסוביץ: על משרות ייעודיות?

<מרב תורג'מן: בין היתר גם על משרות ייעודיות.

<מרב תורג'מן: החוק קובע שהם נדרשים לדווח לכם לגבי ביצוע הוראות פרק זה, בוא יפורטו בין השאר נתונים באשר לייצוג הולם.

<מרב תורג'מן: אבל כפי שאמרתי, הם גם צריכים לפרט לכם על הצעדים שנעשו כדי ליישם - - -

<ניר פנחסוביץ: אז אחד, הנתונים האלה קיימים, פשוט אנחנו בדרך כלל לא מדווחים, אבל הם קיימים ויש לי את הנתונים האלה, אבל הם לא פה כי זה במערכת ואין לי בעיה להעביר אותם כבר השבוע.

<ניר פנחסוביץ: פשוט במשך ארבע השנים האחרונות בדו"ח הזה אנחנו אף פעם לא דיווחנו את זה.

<ניר פנחסוביץ: אם זה חשוב לכם, מעכשיו והלאה נמשיך - - -

אברהם נגוסה: זה חשוב לנו.

<ניר פנחסוביץ: בואו נגיד ככה, זה לא הועלה עד עכשיו משנת 2011.

<ניר פנחסוביץ: אין לי שום בעיה לדווח על זה.

אברהם נגוסה: תעביר לנו.

<ניר פנחסוביץ: הנתונים קיימים אצלנו.

<מרב תורג'מן: בוודאי, זה חלק בלתי נפרד.

אברהם נגוסה: זה חשוב לנו.

אברהם נגוסה: תעביר לנו את זה בכתב, כי הנושא הוא מעקב.

אברהם נגוסה: אנחנו גם רוצים שהחברות יראו.

אברהם נגוסה: כל האנשים, כל הארגונים, המטרה היא לשלב את הקהילה.

<מרב תורג'מן: המשרות זה כלי חשוב מאד.

אברהם נגוסה: כן, המשרות וזה מופיע בחוק והחוק נותן לכם את האפשרות לתת את זה, אלא אם כן אתם מתעלמים מהחוק.

<ניר פנחסוביץ: אנחנו צריכים לדווח בחוק, הוא לא נותן לי את האפשרות לקבוע לחברת מקורות תעסיקו עובדים או תצבעו משרות.

<ניר פנחסוביץ: הוא לא נותן לי את האפשרות הזאת, החוק.

<ניר פנחסוביץ: תתקני אותי.

<מרב תורג'מן: לא, לא.

<ניר פנחסוביץ: דיווח.

<ניר פנחסוביץ: אני מדבר על רמת הדיווח.

<מרב תורג'מן: בדיוק, ברמת הדיווח.

<ניר פנחסוביץ: אין שום בעיה.

<ניר פנחסוביץ: עד השבוע הבא תקבלו את הנתונים האלה, הם קיימים אצלנו.

<מרב תורג'מן: בדיוק, האם יש לכם נתונים בדבר ייעוד משרות באותן חברות ממשלתיות שמדווחות לכם.

אברהם נגוסה: נכון, זו השאלה.

אברהם נגוסה: אוקיי?

<ניר פנחסוביץ: בסדר.

אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמח לקבל.

אברהם נגוסה: תוך כמה זמן?

<ניר פנחסוביץ: אני לא יודע.

<ניר פנחסוביץ: הם צריכים לדווח?

<ניר פנחסוביץ: אני לא יודע להגיד.

<ניר פנחסוביץ: אם דיווחו כולם – זה כבר יכול להיות מחר.

<ניר פנחסוביץ: אני לא עקבתי אחר הנתונים האלה כי אנחנו לא דיווחנו עליהם, לכן אני צריך לבדוק.

אברהם נגוסה: אז תשלח לנו.

<ניר פנחסוביץ: בכל מקרה אני אוכל לעדכן אתכם מתי אני אוכל לעשות את זה, וזה יהיה כבר השבוע.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני יודע שנגה מולוגטה ויפית רוצות לדבר.

אברהם נגוסה: אני לא נתתי לכן היום, כי זה לא נושא הדיון.

אברהם נגוסה: נתתי לשני נציגים שלכם להשמיע את העניין, אבל מחר אתם תהיו הדוברים, אתם תהיו הנציגים שידברו ראשונים.

<קריאה: מחר כולנו נדבר.

אברהם נגוסה: נראה.

אברהם נגוסה: יש גם אחרים.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את ירון יחיאס, בבקשה.

<ירון יחיאס: קודם כל תודה ליושב ראש הוועדה ולמנהלת הוועדה.

<ירון יחיאס: אני שמח שגם היועצת המשפטית הצטרפה, כי צריך לתת גם את ההתייחסות המשפטית לנושא, אז זה דבר ראשון.

<ירון יחיאס: אני מייצג את ארגון צפון - - -

<דנה גורדון שושני: שכחת את חוקר מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<ירון יחיאס: וכמובן את חוקר מרכז המידע והמחקר של הכנסת.

<ירון יחיאס: כולם ביחד ולחוד עושים פה עבודה מעולה, אז תודה רבה לכם.

<ירון יחיאס: עכשיו לגופו של עניין, לנושא עצמו.

<ירון יחיאס: אני מייצג את ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.

<ירון יחיאס: אנחנו בעבר היינו קרן והיום אנחנו עמותה רשומה עם תמיכה מאד גדולה מיהדות ארצות הברית, ואנחנו במקרה גם עוקבים אחר נושא חובת הייצוג ההולם לבני הקהילה האתיופית בשירות הציבורי, בעקבות החוק שנחקק.

<ירון יחיאס: אני קודם כל רוצה לתת כמה התייחסויות.

<ירון יחיאס: ראשית כל, יש לנו סטודנטים ובוגרים בארגון, שמקבלים מאיתנו מלגות בצורה וולונטרית, ולכן חשוב לנו שלאחר שהם יסיימו את התואר הם יזכו לתעסוקה שהיא תעסוקה איכותית ומיטבית.

<ירון יחיאס: לכן הנושאים הללו הם בראש מענייננו.

<ירון יחיאס: החוק נחקק בשנת 2011.

<ירון יחיאס: עדיין יש גופים - תאגידים סטטוטוריים במיוחד - שלא עומדים בחוק.

<ירון יחיאס: פשוט לא מקיימים את החוק, פשוטו כמשמעו.

<ירון יחיאס: אין דרך אחרת לראות או להבין זאת.

<ירון יחיאס: נקודה שנייה היא שיש את נציג רשות החברות הממשלתיות.

<ירון יחיאס: אנחנו היינו שמחים אם אתם כיחידה במשרד האוצר, תתקנו תקנות בכל הנוגע לנושא הזה, כי החוק, כפי שאתם רואים, הוא לא אפקטיבי.

<ירון יחיאס: רשות החברות הממשלתיות זה במשרד האוצר, אז תתקנו תקנות, כי זה טוב ויפה שמוציאים חוזר אחת לשנה.

<ירון יחיאס: ראש הרשות אורי יוגב מוציא חוזר, אבל אנחנו רואים שהחוזר הזה הוא לא אפקטיבי.

<ירון יחיאס: עצם כך שעדיין ישנן חברות שפשוט לא מקיימות חובה חקוקה, זה דבר ראשון.

<ירון יחיאס: גם היינו שמחים לדעת על ייצוג הולם בדירקטוריונים.

<ירון יחיאס: נכון, אין חובה כזו על פי חוק.

<ירון יחיאס: יחד עם זאת, יש ייצוג לנשים.

<ירון יחיאס: אני רוצה לדעת כמה נשים ממוצא אתיופי יש בדירקטוריונים - - -

<ניר פנחסוביץ: אחד.

<ירון יחיאס: אוקיי, וכמה גם - - -

<ניר פנחסוביץ: גברים?

<ניר פנחסוביץ: עוד אחד.

אברהם נגוסה: רגע, אני אתן לך לענות.

<ניר פנחסוביץ: אין בעיה.

<ירון יחיאס: ולצורך העניין גם כמה ערביות או כל אוכלוסייה שהיא זכאית לייצוג הולם, כי ככל הנראה מה שקורה זה שהדירקטוריון לא מקבל החלטה.

<ירון יחיאס: החברה היחידה שקיבלה, לפי מה שאנחנו בדקנו, זו חברת החשמל, שקיבלה החלטת דירקטוריון לקדם את נושא הייצוג ההולם.

<ירון יחיאס: שאר החברות לא ביצעו זאת ואני חושב שזו אחת מהסיבות לכך שלא מקיימים את החוק.

<ירון יחיאס: לא לוקחים את זה יותר מדי ברצינות.

<ירון יחיאס: יש פה נציגה של נציבות שוויון הזדמנויות?

<דנה גורדון שושני: לא.

<ירון יחיאס: לא הגיעו.

<ירון יחיאס: טוב, זה חשוב שהם - - -

אברהם נגוסה: היא תגיע מחר.

<ירון יחיאס: היא תגיע מחר, אוקיי.

<ירון יחיאס: זה בנוגע לנקודה הזו.

אברהם נגוסה: זה במסגרת משרד הכלכלה, נכון?

<ירון יחיאס: נכון, הם שייכים למשרד הכלכלה.

<ירון יחיאס: עכשיו בנוגע למשרד המשפטים.

<ירון יחיאס: אנחנו פנינו לקבל את הנתונים על ייצוג הולם בתאגידים.

<ירון יחיאס: אני במקרה דיברתי איתך בטלפון וגם עם עורך דין אסף וביקשנו את הנתונים, אך קיבלנו סירוב וזה חבל, כי בסופו של יום אנחנו רוצים להנגיש את המשרות הללו, או לפנות לגופים שלא עומדים בקיום הוראות החוק, כדי באמת להגיד להם בואו תיידעו - - -

אברהם נגוסה: מה ביקשת?

<ירון יחיאס: ביקשתי נתונים על ייצוג בתאגידים סטטוטוריים, עוד אז.

אברהם נגוסה: את רשימת הארגוני?

<ירון יחיאס: לא, לא, את רשימת התאגידים שלא עומדים או לחילופי חילופין - - -

אברהם נגוסה: שלא עומדים בחוק?

<ירון יחיאס: לא עומדים בחוק או שיש בהם תת ייצוג.

<ירון יחיאס: הם עומדים, אבל עומדים בצורה שהיא - - -

אברהם נגוסה: יש לנו את זה.

<ירון יחיאס: כן, אתמול קיבלתם את זה.

אברהם נגוסה: כן.

<ירון יחיאס: זה משהו שהיה צריך להיות אצלכם עוד מזמן, לא אתמול.

<סוזן דסוקי: לא, זה לא מדויק, כי לא עברה שנה מאז הישיבה הקודמת.

אברהם נגוסה: בסדר, אני אתן לכם את זכות התגובה.

אברהם נגוסה: בוא תסיים.

אברהם נגוסה: אני רק רציתי לדעת.

<ירון יחיאס: זה בנוגע לכך.

<ירון יחיאס: עכשיו אני מאד רוצה לברך על המסקנות של הוועדה שהציגו כאן, הוועדה של מנכ"לית משרד המשפטים, עורכת הדין אמי פלמור.

<ירון יחיאס: עבודה מאד מאד חשובה ואנחנו גם חברים בצוות הזה ומאד מעריכים את הפעילות החשובה שהם ביצעו.

<ירון יחיאס: יתכן שעל רשות החברות פשוט ליישם חלק מהמסקנות שביצעו נציבות שירות המדינה.

<ירון יחיאס: חברה שפשוט לא עומדת בחוק.

<ירון יחיאס: הרי בסופו של דבר אתם אלה שנותנים את ההנחיות המקצועיות.

<ירון יחיאס: תתחילו להטיל סנקציות.

<ניר פנחסוביץ: מאיזו סמכות?

<ירון יחיאס: לתקן תקנות.

<ירון יחיאס: יש לכם שר האוצר, בבקשה, תתקנו תקנות, קל וחומר בנוגע למשרד המשפטים.

<ירון יחיאס: היינו שמחים אם יהיו יותר תקנות מפורטות בנושא הזה בנוסף לדו"ח, וזאת במסגרת הוועדה של מנכ"לית משרד המשפטים.

<ירון יחיאס: זה עוד משהו שכן שווה לתת התייחסות.

<ירון יחיאס: וזהו, אלה הן הנקודות שלנו כארגון ואנחנו מקווים ששנה הבאה פשוט לא נראה אף חברה או תאגיד שלא מקיים את הוראות החוק, בטח ובטח כאשר הנתונים של האוכלוסייה האתיופית – בין אם הם אקדמאים או לא אקדמאים, אבל בעיקר אקדמאים – עוסקים במקצועות שהם מקצועות שלא תואמים את מה שהם למדו או מה שהם עסקו וזהו.

<ירון יחיאס: תודה רבה.

אברהם נגוסה: בעניין האקדמי אנחנו נתעסק מחר לדעתי.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: אני רוצה ששניכם תתייחסו.

אברהם נגוסה: קודם אתה.

<ניר פנחסוביץ: בנושא הדירקטוריונים, אז קודם כל הנתונים קיימים, כמו שאמרתי וגם התפרצתי לדבריו תוך כדי, שיש נתונים לא טובים.

<ניר פנחסוביץ: יש שני דירקטורים בני העדה, אחד גבר ואחד אישה.

<ניר פנחסוביץ: זה גם רשום לי – אחד בחברת האיגוד ואחת בחברת פיתוח הרובע היהודי.

<ניר פנחסוביץ: המצב הוא לא טוב.

<ניר פנחסוביץ: הרשות מודעת לזה ולכן היא כבר לפני כמה חודשים הקימה ועדה שהמטרה שלה לראות איך עכשיו משנים ומשפרים – יש את כל הנושא של נבחרת הדירקטורים – משפרים אותה כדי שייגשו אליה ויוכלו לעבור שם את הסף יותר מבני העדה.

<ניר פנחסוביץ: בחודש הבא אמורות להתפרסם המסקנות ואני מאד מקווה שבפעם הבאה שניפגש פה כבר תהיה תמונה אחרת.

אברהם נגוסה: הבנתי, טוב.

אברהם נגוסה: אנחנו מחכים לקבל את הנתונים.

אברהם נגוסה: כן, משרד המשפטים, בבקשה.

<אסף נועם: כן, אני אשיב לגבי ההערה של ירון.

<אסף נועם: למען הסדר הטוב, אנחנו בסוף כל שנה, בדצמבר, פונים לכל התאגידים עם דרישה מאד מפורטת.

<אסף נועם: הם מעבירים לנו לאורך תחילת השנה שלאחר מכן את הנתונים ואנחנו מתחילים איזה שהוא תהליך של התכתבות, מבקשים מידע ספציפי וכדומה.

<אסף נועם: לפני כמה חודשים ירון באמת פנה אלי וביקש שנעביר לו את כל הנתונים.

<אסף נועם: אמרתי לו שלמען הסדר הטוב אנחנו קודם כל צריכים לגבש דו"ח, שהדו"ח הזה יהיה סופי ואז נניח אותו בפני שרת המשפטים ורק אז נוכל להעביר את הנתונים ובאמת הדו"ח הזה נחתם רק השבוע ולכן הנתונים לא הועברו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בסדר, אלינו זה הגיע רק אתמול.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ.

אברהם נגוסה: רחלי או ליאורה?

<ליאורה רמתי: ליאורה.

אברהם נגוסה: ליאורה רמתי, מנהלת אגף משאבי אנוש, בבקשה.

<ליאורה רמתי: נכון, נעים מאד.

<ליאורה רמתי: בנת"ע לצערי אין אף לא יוצא אתיופיה אחד.

<ליאורה רמתי: אני חייבת לומר שאנחנו חברה שעיקר ליבת העיסוק שלה הוא הנדסה.

<ליאורה רמתי: אנחנו מפרסמים מכרזים.

<ליאורה רמתי: אני חייבת לומר שזו פעם ראשונה וא' אני חדשה בתפקיד, אבל פעם ראשונה שהתוודעתי לשני אתרים שעכשיו קיבלתי מדינה ואנחנו נפרסם באופן יזום בשני האתרים, גם באתר עולים ביחד וגם באתר שתיל.

<ליאורה רמתי: אנחנו נעשה את זה כבר מחר.

<ליאורה רמתי: יש לנו ארבעה מכרזים שכבר עומדים בקנה ואנחנו נפרסם אותם כבר מחר לשני האתרים הללו.

<ליאורה רמתי: אנחנו נשמח לקבל.

<ליאורה רמתי: א' באתר שלנו, באתר נת"ע מפורסמים כל הזמן מודעות דרושים.

<ליאורה רמתי: אנחנו תמיד נותנים העדפה, גם מבחינת הפרסום שלנו.

<ליאורה רמתי: יש פרסום באותיות קידוש לבנה שאנחנו ניתן העדפה לכל יוצאי אתיופיה.

<ליאורה רמתי: אני חייבת לומר שאין מועמדים שמגיעים בכלל.

<ליאורה רמתי: זה לא שישנם שמגיעים ואנחנו לא בוחרים.

<ליאורה רמתי: לא מגיעים.

<ירון יחיאס: אני שלחתי עורכת דין אליכם.

<ליאורה רמתי: אני שוב חוזרת, אני בשלושה חודשים האחרונים בתפקיד.

<ליאורה רמתי: מהיום שאני בתפקיד אני כבר עשיתי כמה וכמה מכרזים ולא הגישו.

<ליאורה רמתי: אני אשמח - - -

<ניר פנחסוביץ: עשיתם פעילויות אקטיביות כדי שיגיעו אנשים?

<ניר פנחסוביץ: כי אתם מחויבים לעשות.

<ליאורה רמתי: אז זה מה שאני אומרת, מאז שאני נמצאת לא ידעתי שיש אתרים כאלה.

<ליאורה רמתי: עכשיו רשמתי לפני את שני האתרים שדינה נתנה לי.

<ניר פנחסוביץ: תבדקי בחברה האם לפני זה עשו, אם את לא יודעת.

אברהם נגוסה: אז כדאי לרשום.

<ליאורה רמתי: ושוב, אם יש לך, אני זמינה, אני יכולה לתת לך את הנייד שלי, תיצרו איתי קשר ישירות.

<ליאורה רמתי: אנחנו נקדם בשמחה וזו גם הרוח של ההנהלה שלנו.

<ליאורה רמתי: ואני מקווה ששנה הבאה נדווח שאנחנו עם - - -

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני אשמח.

אברהם נגוסה: ירון, יש לך עבודה בעניין.

<ירון יחיאס: תראה, ברמת העיקרון זאת לא אמורה להיות עבודה של מגזר שלישי, זאת אמורה להיות עבודה של גופים ציבוריים.

אברהם נגוסה: לא, לא, למה אני אומר את זה, כי זה עניין של הנגשה, כלומר עניין של העברת המידע.

<ליאורה רמתי: נכון.

אברהם נגוסה: כי הם אומרים שהם רוצים אבל אנשים לא מגיעים אלינו, לא שומעים על זה.

אברהם נגוסה: אין לנו דרך העברה.

אברהם נגוסה: אז אני אומר שאתה, כמגזר השלישי - - -

<ליאורה רמתי: אני אשמח אם תסייע.

<ליאורה רמתי: אתה לא חייב.

אברהם נגוסה: צריך להיות המגשר.

אברהם נגוסה: זה העניין.

אברהם נגוסה: אם תרצה, כיוון שהמגזר השלישי זו עבודה התנדבותית, אז אני אומר לך כדי שתעזור לתאגידים האלה, כדי לעזור לקהילה להשתלב.

<ירון יחיאס: בואו נתחיל מכך שתאגידים וחברות ממשלתיות יעבירו החלטת מועצה או החלטת דירקטוריון שהם מקדמים את הנושא הזה, ראשית כל.

<ירון יחיאס: בנוסף, אין לנו שום בעיה כמובן להנגיש את המידע ואת האינפורמציה.

אברהם נגוסה: תראה, יש חוק והם מוכנים לקיים את החוק.

אברהם נגוסה: הם אומרים שהם לא מוצאים מועמדים, אז אני חושב שאני ואתה צריכים לעזור להם ולהביא להם את המועמדים.

אברהם נגוסה: זה הכל.

אברהם נגוסה: זו דעתי.

<ירון יחיאס: אוקיי, בסדר גמור.

<ירון יחיאס: יחד עם זאת - - -

אברהם נגוסה: אם אתה הבאת מועמד והם מסרבים לקבל אותו, אז אתה יכול לדרוש החלטה.

אברהם נגוסה: כבר יש חוק.

<ירון יחיאס: יחד עם זאת, אנחנו מצפים מהוועדה הזו שתצא ממנה הודעה שחברות ממשלתיות או תאגידים יקבלו החלטה.

<ירון יחיאס: כי מבחינתנו כארגון, זה מיצוי של הליך לכל דבר ועניין, כי לא מקיימים את הוראות החוק.

<ירון יחיאס: אני לא ראיתי שלא מקיימים את הוראות החוק של ייצוג הולם לנשים או לדרוזים או לערבים, אך יחד עם זאת, כשמדובר ביוצאי אתיופיה, אז יש מעין תפיסה או גישה אחרת וזה משהו שצריך - - -

<ניר פנחסוביץ: המצב לא טוב בעוד מקומות, זה לא נכון.

<דנה גורדון שושני: לא, זה ממש לא נכון לפי מכתבה של שרת המשפטים.

<דנה גורדון שושני: יש הרבה מאד תאגידים שאין בהם ייצוג גם לדרוזים, למרות שאמור להיות ייצוג כחוק.

אברהם נגוסה: תראה, אני גם חייב לברך שהשבוע התבשרנו בפעם הראשונה שיש סגן ניצב במשטרת ישראל בנתניה.

אברהם נגוסה: אני יודע גם שבמשרד החינוך על מישהי שנתניה שקיבלה תפקיד.

אברהם נגוסה: אז יש את העניינים האלה.

אברהם נגוסה: זה לא מספיק, אבל בואו נברך וגם נעזור לארגונים.

אברהם נגוסה: גם את האנשים שפונים אלי אני מעביר ישירות לחברות.

אברהם נגוסה: כך גם אתה תעשה.

אברהם נגוסה: אם אתה שומע, אם אתה קורא באתר שלהם שהם מחפשים, אז אני ואתה, זה תפקידנו לחפש את המועמדים ולשלוח אליהם.

אברהם נגוסה: זה מה שאני אומר.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שכולם ממלאים את החוק, לא.

אברהם נגוסה: אם היו ממלאים, לא היינו צריכים לדון היום.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את מגן דוד אדום, נמצאים?

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<יחזקאל פריד: יחזקאל פריד, מגן דוד אדום.

<יחזקאל פריד: אני אתחיל דווקא מהסוף.

<יחזקאל פריד: ב-21 באוגוסט אמור להתחיל קורס חובשים שאמור להכיל כ-15 יוצאי העדה.

<יחזקאל פריד: הם עתידים להיכנס לקורס חובשים במידה שיעברו את הקורס ואת כל מה שנדרש בחוק ממשרד התחבורה, רישום פלילי וכל הדברים האלה.

<יחזקאל פריד: אז כמובן דלתנו פתוחה לקבל לעבודה.

<יחזקאל פריד: זה כתוספת לכל מה שכבר ידוע.

<יחזקאל פריד: משהו קטן ברשות

<יחזקאל פריד: כם, זה ש - - -

אברהם נגוסה: כמה יש עכשיו.

<יחזקאל פריד: נתחיל עם עוד משהו קטן.

<יחזקאל פריד: יש 1,850 עובדים במד"א ולא כ-2,000.

<יחזקאל פריד: זה שינוי מהותי.

<יחזקאל פריד: כרגע עובדים, ממה שידוע לי, יש פלוס מינוס כ-14 עובדים, כאשר יש 11 בנות שירות.

אברהם נגוסה: מתוך ה-14 – 11 בנות שירות?

<יחזקאל פריד: לא, לא, תוספת.

אברהם נגוסה: 14 עובדים ו-11 בנות שירות?

<יחזקאל פריד: כן.

<יחזקאל פריד: אני אישית עובד כפוף לשני יוצאי העדה האתיופית ואני נהנה מאד לעבוד איתם, כך ש - - -

<אסף נועם: חשוב לי להעיר שאתם דיווחתם רשמית, זאת אומרת בדיווח של המועצה, על 7 עובדים מתוך ה-1,850.

<יחזקאל פריד: שבעה עובדים?

<אסף נועם: כן, בדיווח שלכם.

<יחזקאל פריד: טוב, אז יכול להיות שיש לי מידע אחר.

<יחזקאל פריד: אוקיי, שבעה עובדים.

<דנה גורדון שושני: זה מאד מוזר.

אברהם נגוסה: תראה, זה לא הבדל אחד או שניים, זה 50% הבדל.

<יחזקאל פריד: זה נכון לשנת 2015.

<יחזקאל פריד: הוא צודק, זה נכון לשנת 2015, אני קורא, כן.

<יחזקאל פריד: מתוכם אני ספרתי גם חובשים ומתרימי דם, אבל בתוך זה יש את השבעה עובדים, נכון, הוא צודק.

<יחזקאל פריד: על זה יש להוסיף את 11 בנות שירות.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אז 14 זה יחד עם בנות השירות?

<יחזקאל פריד: לא, לא.

<יחזקאל פריד: שבעה עובדים ועוד 11 בנות שירות.

אברהם נגוסה: אז זה לא 14 עובדים.

<יחזקאל פריד: לא, לא.

<יחזקאל פריד: ועוד פעם, כמובן כל מי שרוצה יבוא להתקבל בשמחה רבה.

<יחזקאל פריד: צריך לעבור את הקורס - - -

אברהם נגוסה: אז מה הבעיה?

<יחזקאל פריד: לא מגיעים.

אברהם נגוסה: לא מגיעים?

<יחזקאל פריד: אנחנו ראיינו לאחרונה קרוב לכ-40 בני העדה.

<יחזקאל פריד: מתוכם 15 התקבלו לקורס וב-21 באוגוסט אמור להתחיל קורס ואני מקווה שכולם יעברו את הקורס ויתקבלו ובשמחה רבה כולם יתחילו לעבוד.

<יחזקאל פריד: בנוסף לזה, אם ידוע לכם, תרמנו תיקי עזרה ראשונה בקריית גת לקבוצות הכדורגל והכדורסל של יוצאי העדה, בשיתוף עם העירייה.

<יחזקאל פריד: זהו פחות או יותר.

<יחזקאל פריד: אה, באישור יושב ראש ועדת רפואה במד"א שולב רע"ן טראומה בצה"ל, יוצא העדה.

<יחזקאל פריד: הוא נכנס לתוך ועדת הרפואה של מד"א בשביל שיתוף פעולה שיהיה יותר טוב.

<יחזקאל פריד: זהו.

<יחזקאל פריד: אנחנו פתחנו קורסים של עזרה ראשונה בקריית גת להכשרת מתנדבי נוער מקרב יוצאי העדה, בשביל שנוכל בעתיד שישתלבו גם כמתנדבים וגם כעובדים.

<יחזקאל פריד: זהו.

<יחזקאל פריד: ככל שאנחנו נוכל לקבל יותר אנחנו בשמחה רבה, רק שיבואו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אדוני, אתה רוצה להתייחס?

<צביקה שפיס: שמי צביקה ואני מנכ"ל תדמור.

<צביקה שפיס: תדמור זה בית הספר המרכזי לתיירות ומלונאות.

<צביקה שפיס: אנחנו חברה שנמצאת בהפרטה.

<צביקה שפיס: אנחנו חברה שנמצאת לפני תהליך של פירוק מרצון.

<צביקה שפיס: אנחנו היינו חברה של 90 עובדים וירדנו ל-60 עובדים.

<צביקה שפיס: אנחנו מתעסקים בעניין האחר, אני מתעסק בקטע של ההשמה ולימודי או קורסי טבחות וקונדיטאות.

<צביקה שפיס: אנחנו פתחנו שלושה קורסים ייעודיים ליוצאי העדה.

<צביקה שפיס: הצלחה תעסוקתית מאד גבוהה, כולל חיילי מכ"מ.

<צביקה שפיס: יש קורס שפתחנו רק אתמול.

<צביקה שפיס: אנחנו מתעסקים ברבדים אחרים.

אברהם נגוסה: כמה יש בכל הקורסים?

<צביקה שפיס: פחות אקדמאים.

<צביקה שפיס: יש לנו הנדסאים, אין את ה - - - האחרות.

<צביקה שפיס: אנחנו יותר עם חיילים משוחררים, עם מובטלים, שם אנחנו עושים את הקורסים.

<צביקה שפיס: פתחנו שלושה קורסים ייעודיים בשלוש השנים האחרונות ליוצאי העדה.

<צביקה שפיס: הצלחה לא רגילה והשמה בתעשיית המזון, המלונאות, המסעדנות.

<צביקה שפיס: זה התחום שאנחנו יותר טובים בו כחברה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: רק מספרים, כמה?

<צביקה שפיס: כשאנחנו פותחים קורס אנחנו מפרסמים את זה בכל מקום אפשרי – בלשכות תעסוקה.

<צביקה שפיס: אנחנו חזקים מאד בנתניה.

<צביקה שפיס: כל אחד שבא הוא יותר מאשר מוזמן.

<צביקה שפיס: שיעורי ההצלחה שלנו בסיום הקורס הם בסביבות 85%-90% שמגיעים לרמה של סוג 1, שזה שף סוג 1, שזה בעצם ההתחלה של התהליך.

<צביקה שפיס: מכיוון שאנחנו חברה ששייכת גם לממשלה וגם להתאחדות בתי המלון, ההשמה יותר קלה לי, יותר קל לחברה להשים את האנשים.

<צביקה שפיס: אנחנו דואגים גם לקטע של הסטאז', שהוא חלק מתוך הקורס.

<קריאה: כמה הושמו?

<קריאה: זאת אומרת בשלוש שנים, כמה סיימו וכמה הושמו?

<צביקה שפיס: לפחות 50 אנשים.

אברהם נגוסה: 50 אנשים?

<צביקה שפיס: לפחות.

<צביקה שפיס: שוב פעם אני אומר, אדוני יושב הראש, לא ברמות של האקדמיה.

<צביקה שפיס: אנחנו פועלים בתחום אחר.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<צביקה שפיס: אני אומר את זה.

<צביקה שפיס: זה חברה שמקבלים משכורות סבירות, כמו שנהוג בענף.

<צביקה שפיס: שם זה כבר לא המגרש שלנו.

<צביקה שפיס: אני לימוד והשמה.

<צביקה שפיס: זה מה שאנחנו עושים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: את רוצה להתייחס?

<ירון יחיאס: אני רוצה להגיד עוד משהו אחד, ברשותך, בנוגע למשרד הפנים.

אברהם נגוסה: משפט ואז אני מסכם.

<ירון יחיאס: בנוגע למשרד הפנים, קודם כל אנחנו מסונכרנים עם טבקה ועם פורום חברי מועצה.

<ירון יחיאס: חייבים גם פה להגיד לזכותו של משרד הפנים, שהם בדקו כבר 14 רשויות, ביצעו בדיקה אקטיבית.

<ירון יחיאס: הם גררו את נציבות שוויון הזדמנויות איתם לכל עיר ועיר.

<ירון יחיאס: מה שכן, יש בעיה מבחינת הנתונים, שמציגים עובדים שהם לצורך העניין עובדי כוח אדם, או עובדי מיקור חוץ, Outsourcing, כעובדים שהם חלק מן המניין, ואז יוצרים פה גם דיווח שהוא דיווח כוזב, וגם בסופו של יום לא מייעדים את המשרות גם לאקדמאים.

<ירון יחיאס: עוד משהו שכן במשרד הפנים עושים כרגע, שמנסים להחיל גם את חובת ייצוג הולם על חברות עירוניות ולתאגידים עירוניים, כמו נגיד מי שבע או החברה הכלכלית וכדומה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: כן.

<יונתן טיקוצקי: אני רוצה להגיב.

<יונתן טיקוצקי: קודם כל תודה על המחמאות.

<יונתן טיקוצקי: בנוגע לנתונים שקיבלנו מאותן רשויות, אז כבר דיווחנו על הנתונים האלה בעבר.

<יונתן טיקוצקי: אני לא אקח פה קרדיט על נתונים שהם נכונים לשנה הנוכחית.

<יונתן טיקוצקי: זה חלק מהנתונים שכבר הועברו בדיווח הקודם במסגרת 130 הרשויות שדיווחו.

<יונתן טיקוצקי: מדובר ברשויות, שכמו שציינתי קודם, אנחנו הגענו אליהן מיוזמתנו בשביל לברר את מצב העמידה שלהן בחוק ואיך ניתן לסייע להן לעמוד בחוק.

<יונתן טיקוצקי: ודבר שני לגבי העניין של הרחבת תחולת החוק, כרגע, אנחנו בוחנים אפשרויות אצלנו במשרד ליישום המיטבי של החוק.

<יונתן טיקוצקי: אין לנו כרגע איזו שהיא המלצה מאושרת ברמת המשרד בנוגע לדירקטוריונים או כל גוף אחר, אבל את הדברים, כמו שאמרת וכמו שטבקה יודעים, אנחנו כן בוחנים מההמלצות ליישום החוק.

<יונתן טיקוצקי: נקודה אחרונה בנוגע לעובדים במיקור חוץ.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו מקבלים את הדיווחים מהרשויות בנוגע לעובדים.

<יונתן טיקוצקי: ההנחיות הן כמובן לדווח על עובדים שהם עובדים של הרשות, מקבלים משכורת מהרשות, מועסקים ישירות על ידי הרשות, לא עובדי כוח אדם.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו לא מכירים את הנתון הזה.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו יודעים שכל הדיווחים מתייחסים רק לעובדי הרשות.

<יונתן טיקוצקי: לצורך העניין יש לנו את האינדיקציה של דירוג ודרגה ואופן העסקה ואנחנו יכולים לראות שאין לנו עובדים שהם לא עובדים ישירות תחת הרשות.

<יונתן טיקוצקי: אז ככל שיש לכם ואתם יודעים בוודאות על נתונים אחרים, אני אשמח לשמוע.

<ירון יחיאס: אנחנו נעביר לך.

אברהם נגוסה: טוב, תודה.

אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מברך את כל המשתתפים.

אברהם נגוסה: אני מודה לכם שהגעתם, אבל אני רוצה גם להביע את אכזבתי.

אברהם נגוסה: העניין הוא שיש פה שלושה משרדים אחראים ברמה המיניסטריאלית.

אברהם נגוסה: יש את משרד האוצר – רשות החברות הממשלתיות, יש את משרד הפנים בעניין הרשויות והמועצות המקומיות ויש את משרד המשפטים בעניין התאגידים.

אברהם נגוסה: מארגונים, חברות ותאגידים שהגיעו נציגיהם בעצמם, אנחנו קיבלנו מידע מהנציגים, אבל בעניין של הריכוז, הדיווח, אנחנו קיבלנו מידע רק ממשרד המשפטים.

אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו דיווח בעל פה, לא בכתב מהנציג של החברות הממשלתיות.

אברהם נגוסה: ממשרד הפנים לא קיבלנו דיווח.

<יונתן טיקוצקי: אנחנו נעביר במשך השבוע.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אני כרגע מדבר במישור העובדתי.

אברהם נגוסה: ולכן הוועדה רואה בחומרה רבה את הפעילות של משרד הפנים בנושא הזה, שלא באו ממשרד הפנים עם נתונים.

אברהם נגוסה: דווקא הרשויות והמועצות המקומיות הן אלה שצריכות להיות המודל ולהוביל את הנושא הזה, כי הן אלה שקולטות או משלבות את התושבים שלהן.

אברהם נגוסה: ולכן הם אלה שצריכים לעודד את התאגידים ואת החברות הממשלתיות ללכת בכיוון הזה.

אברהם נגוסה: ואני רואה שדווקא במשרד הפנים או השלטון המקומי – שם יש בעיה כל שנה.

אברהם נגוסה: זו הבנתי.

אברהם נגוסה: אתה זכותך לא להסכים.

אברהם נגוסה: זו הבנתי.

אברהם נגוסה: זו מסקנתי ולכן אני אכתוב את הדברים שאני אומר גם לשר וגם למנכ"לית - - -

<יונתן טיקוצקי: אני רק רוצה להדגיש שאנחנו לא - - - של עובדי הרשויות.

אברהם נגוסה: תראה, אני שאלתי אותך אם יש לך אפילו דיווח חלקי, אמרת לי עוד לא.

אברהם נגוסה: כשיהיה, תדווחו לנו ואז אני אתייחס למצב שאתם תציגו לנו.

אברהם נגוסה: אתה לא חייב להסכים איתי.

אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשרד הפנים לשלוח לוועדה דיווח על ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה ברשויות ובמועצות המקומיות, ברגע שתהיה למשרד הפנים את התמונה המלאה.

אברהם נגוסה: לפי מה שאתה אמרת, אין לכם כרגע תמונה מלאה, או שהמחשב לא עובד.

אברהם נגוסה: לא משנה מה הסיבה, אבל אנחנו צריכים לקבל את זה בכתב הקדם האפשרי.

אברהם נגוסה: דבר שני, הוועדה קוראת למשרד האוצר, שהוא אחראי בעניין רשות החברות הממשלתיות, לשלוח דיווח בכתב בהקדם האפשרי.

אברהם נגוסה: אתה הבטחת לנו ואמרת שזה יכול להיות אף מחר.

<ניר פנחסוביץ: כל זה הדיווח הוא באוגוסט.

<ניר פנחסוביץ: אם אתם רוצים לפני, אז אפשר, אבל כל שנה, גם בשנה שעברה, הדו"ח הוגש ב-9 באוגוסט.

<ניר פנחסוביץ: אם רוצים לפני - - -

אברהם נגוסה: תשעה באוגוסט זה בסדר גמור.

<ניר פנחסוביץ: זה מה שהיה כל שנה.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: סוף אוגוסט גם לא מפריע לי, אבל אנחנו מבקשים לקבל את זה בכתב.

<ניר פנחסוביץ: בוודאי.

אברהם נגוסה: עם הנתונים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לציין את חברת אלתא, שהיא מודל לחיקוי.

אברהם נגוסה: אני רוצה שכל החברות וגם התאגידים ילמדו מהחברה הזו, שממש עושה עבודה נפלאה ויישר כוח.

אברהם נגוסה: תמשיכו לעשות.

אברהם נגוסה: הוועדה תבוא ותבקר אצלכם.

<מישל טובלי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.