ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 513, 2016-11-27 14:45

משה גפני: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף הביטוח הלאומי.

משה גפני: מי מציג את החוק?

<שלומי מור: אנחנו, אדוני.

משה גפני: תציג.

משה גפני: אני מחכה לכם מהבוקר.

<שלומי מור: גם אנחנו.

משה גפני: אתם מחכים מהבוקר?

<אביבה גייבל: כן.

משה גפני: כל הכבוד.

משה גפני: אנחנו אותו דבר.

משה גפני: אני מתנצל על האיחור.

משה גפני: לקח הרבה זמן עם קופות החולים, אבל מה לעשות?

משה גפני: בבקשה.

<שלומי מור: כפי שידוע, אדוני, במסגרת חוק ההסדרים ישנם לא מעט תיקונים שנוגעים לחוק הביטוח הלאומי ולהוצאות הגדלת קצבאות כאלה ואחרות מחד גיסא.

<שלומי מור: ומאודך גיסא, לכלים נוספים שיסייעו למוסד לגבות יותר תקבולים או לחילופין להפחית את שיעור התקבולים שהוא גובה, דמי הביטוח שהוא גובה, לדוגמה מעצמאים.

<שלומי מור: החישוב הזה כולו מלווה בתיקון, שזה התיקון שאנחנו עוסקים בו כעת, בסעיף 32 לחוק הביטוח הלאומי שמדבר על השיפוי שאוצר המדינה משפה את המוסד לביטוח לאומי על מנת שתקציבו - - -

משה גפני: כמה הם לוקחים מכם כל שנה?

<שלומי מור: לוקחים?

<אביבה גייבל: הם נותנים.

משה גפני: כמה כסף האוצר לוקח מכם כל שנה?

משה גפני: לא לוקח?

משה גפני: כשיש עודף, הוא לא לוקח?

<שלומי מור: אנחנו גובים את דמי הביטוח - - -

<אליעזר שוורץ: משקיעים את זה.

משה גפני: אני מדבר על השקעה, כמובן.

משה גפני: הכול באופן חיובי.

משה גפני: כמה, 200 מיליון שקל לשנה?

משה גפני: תגידו.

<שלומי מור: עודפי המוסד לביטוח לאומי מושקעים במה שנקרא השקעות קונסטרוקטיביות שזה אגרות חוב ממשלתיות.

<שלומי מור: אבל כרגע זה מחוץ לנקודה.

<שלומי מור: הסעיף שאנחנו מבקשים לתקן אותו קובע מתוך כמה שגבה המוסד לביטוח לאומי מדי שנה, איזה שיעור אחוזים ישפה אותנו בנוסף אוצר המדינה.

<שלומי מור: זאת אומרת, היום מדובר על 49%.

<שלומי מור: קרי, אם גביתי 100 שקלים, אני מקבל בנוסף מאוצר המדינה 49 שקלים נוספים.

<שלומי מור: לאור התיקונים שערכנו בחוק ההסדרים הנוכחי, נדרש לתקן את השיעורים שנקבעו בחוק ההסדרים הקודם ולהגדיל אותם או להפחית אותם בהתאם, א', לתיקונים בחוק ההסדרים הנוכחי שאני אדבר עליו; ב, לשינוי לעניין חיסכון לכל ילד.

<שלומי מור: חיסכון לכל ילד, בגינו היינו אמורים - - -

משה גפני: מתחיל ב-2017.

<שלומי מור: נכון.

<שלומי מור: אבל אוצר המדינה הסכים להקדים את התשלום הראשוני בגין התקופה הרטרואקטיבית, אז אנחנו מקבלים - - -

משה גפני: ל-2016.

<שלומי מור: נכון.

<שלומי מור: אז אנחנו נקבל בדצמבר השנה סכום מאוד-מאוד כגול שיאפשר לנו להזרים את הכסף הזה.

<שלומי מור: זה תיקון אחד.

<שלומי מור: תיקונים נוספים שבאים לידי ביטוי בסעיף 32 עוסקים בגביית דמי ביטוח מעצמאים.

<שלומי מור: אחד התיקונים בחוק ההסדרים מדבר על כך ששיעורי דמי הביטוח מעובדים עצמאים, עד השכר הממוצע, יופחתו.

<שלומי מור: המשמעות היא שהביטוח הלאומי יגבה פחות דמי ביטוח מהעובדים העצמאים ולכן אוצר המדינה משפה את הביטוח הלאומי, לא בגין כל הסכום, אבל בגין חלקו.

משה גפני: אז העובדים העצמאים ישלמו פחות ביטוח לאומי?

<שלומי מור: עד הסכום המופחת.

<שלומי מור: עד 60% מהשכר הממוצע.

<שלומי מור: כן.

<נעה בן שבת: מי שמרוויח מעט ישלם פחות דמי ביטוח.

משה גפני: כמה כסף זה?

<אביבה גייבל: בערך חצי מיליארד.

<שלומי מור: אנחנו נגבה חצי מיליארד פחות, ואנחנו נשופה בערך מחצית הסכום הזה.

<אליעזר שוורץ: הם הפסידו 810 מיליון ויקבלו 250 בחזרה.

משה גפני: איך זה יכול להיות?

<שלומי מור: התיקון יביא לכך שהביטוח הלאומי ייגבה חצי מיליארד שקלים פחות ובגינו הוא יקבל 250 מילון שקל מהאוצר.

<שלומי מור: אבל מה שאמר אליעזר נכון במובן הזה שהסברתי קודם שעל מה שאני גובה אני מקבל עוד 49% מהסכום שגביתי מהמדינה.

<שלומי מור: אם גביתי חצי מיליארד פחות – אני לא אקבל את ה-49% בגינם, זה עוד 250 מיליון.

משה גפני: מאיפה תקבל את זה?

משה גפני: את ה-250 מיליון שחסרים?

<שלומי מור: אני לא מקבל את זה באופן ישיר מהאוצר.

<שלומי מור: יש פה פירוט של כל מה שאני מקבל ולא מקבל.

<שלומי מור: השורה התחתונה לא מתאפסת אבל היא – אני יכול להראות אותה, היא לא מתאזנת אבל לא מאוד-מאוד משמעותית בהיקפים - - -

משה גפני: אבל מאיפה הכסף?

<שלומי מור: אני שמח שנציג האוצר פה.

<שלומי מור: הוא יסביר מאופה הכסף.

<שלומי מור: אני אומר מה אנחנו מקבלים.

משה גפני: אתה שמח שנציג האוצר פה?

<שלומי מור: מאוד.

משה גפני: מאיפה הכסף?

<יוגב גרדוס: לא מקבלים סנדוויצ'ים לפני זה?

משה גפני: האמת שמקבלים סנדוויצ'ים לפני זה, אבל תוך כדי הסנדוויצ'ים - - -

רחל עזריה: הסנדוויצ'ים מדיון הקודם.

משה גפני: מאיפה הכסף?

<יוגב גרדוס: כמו ששלומי אמר בטוח אמר – לא הייתי פה – יש פה שורה של נושאים שנוגעים לתקציב הביטוח הלאומי ולחוק ההסדרים, בין השאר סעיפים שמוסיפים כסף לגבייה.

<יוגב גרדוס: דיברתם על זה?

<שלומי מור: כן.

<יוגב גרדוס: בשורה התחתונה, סך התיקונים והשיפוי שלנו לא מאוזנים אך מה שאנחנו בודקים בהקשר של הטווח הקצר בביטוח הלאומי זה את הגרעון השוטף של המוסד.

<יוגב גרדוס: מחלקת המחקר השל המוסד עשתה את הערכה וגם ב-2017, ולפי דעתי גם ב-2018, המוסד בעודף, אפילו לפני סעיף הריבית שהוא מקבל מהמדינה על ההשקעות שלו, ולכן הכסף, אם רוצים להיות מדויקים, לא חסר.

<יוגב גרדוס: זאת אומרת, יש להם יותר הכנסות מהוצאות באותן שנים.

<יוגב גרדוס: בשנים שאחרי, כבר דובר פה בוועדה מספר פעמים ובהרבה פורומים על הגרעון האקטוארי של המוסד לביטוח ללאומי.

<יוגב גרדוס: זו כבר סוגיה הרבה יותר גדולה.

<יוגב גרדוס: אני מזכיר שבשנה שעברה עשינו מהלך די גדול לצמצום הגרעון זה ונקבע באותו תיקון שבשנת 2019 תתבצע בחינה מחודשת של השתתפות האוצר בהתאם לנתונים שיהיו ב-2019.

<יוגב גרדוס: אנחנו רואים גם ב-2016 וגם ב-2017 שהגבייה של הביטוח הלאומי יותר גבוהה ממה שחשבנו.

<יוגב גרדוס: זאת אומרת, המצב שלו יותר טוב ממה שהוערך - - -

משה גפני: כרגע אנחנו נדרשים לאשר רבע מיליארד שקל גירעון לביטוח הלאומי.

משה גפני: תהיה גבייה גבוהה - - -

<יוגב גרדוס: לא גרעון.

<יוגב גרדוס: גריעה מהעודף.

<יוגב גרדוס: אני מזכיר שהכסף הזה - - -

משה גפני: אנחנו מדברים על ביטוח לאומי.

משה גפני: אנחנו לא מדברים על משהו פרטי.

<נעה בן שבת: חצי מיליארד?

<יוגב גרדוס: נכון.

<נעה בן שבת: למה חצי מיליארד?

<יוגב גרדוס: כ-400 מיליון שקל.

<נעה בן שבת: אתה מדבר על רבע מיליארד שאתה לא מביא בחשבון את ה-49% שהוא דיבר עליהם, שמקבלים בתוספת.

<נעה בן שבת: שהם הופכים את זה להיות לחצי מיליארד.

<שלומי מור: 400 מיליון ו-718.

<שלומי מור: זה בשנים 2017 ו-2018.

<יוגב גרדוס: נדרשים לאשר גריעה מהעודף של הביטוח הלאומי של 400 מיליון שקל.

<יוגב גרדוס: אני מזכיר שהנושא הזה משתקף אחד לאחד בגרעון המדינה.

<יוגב גרדוס: זאת אומרת, שגרעון המדינה גדל גם ב-400 מיליון שקל ובמסגרת התקציב הוצעו פה צעדים מאזנים, בין השאר גבייה מפיצויי פיטורים וכן הלאה.

<יוגב גרדוס: אז כשהמדינה בנתה את התקציב - - -

משה גפני: אבל אנחנו מדברים על ביטוח לאומי.

משה גפני: אנחנו מדברים על ביטוח שאנשים משלמים כסף.

משה גפני: אתה לוקח מהכסף הזה בגלל החלטות שקיבלת כממשלה: קיבלת את תכנית החיסכון לכל ילד, קיבלת את הנושא של גבייה מעצמאים.

משה גפני: קיבלת החלטות, אתה לא יכול לקחת את הכסף הזה.

משה גפני: את צריך להחזיר.

<יוגב גרדוס: אנחנו לא לוקחים.

משה גפני: אתם לוקחים.

משה גפני: הם נשארים עם גרעון של 400 מיליון שקל.

<יוגב גרדוס: המוסד יהיה בעודף אפילו לעומת התחזית שנעשתה בתקציב הקודם שבו שיפינו אותו ב-5 מיליארד שקלים.

<יוגב גרדוס: 4 מיליארד שקלים.

<נעה בן שבת: השנה הם נמצאים בעודף, אתה אומר, מעודפי גבייה, כנראה.

<נעה בן שבת: ההוראות האלה יחולו מכאן ואילך.

<נעה בן שבת: ב-2020, נדמה לי, הן מתחילות להיות הוראות קבועות ואתה לא יודע אם יהיה שם גרעון או עודף.

<נעה בן שבת: אם אתה יודע מראש שאתה מטיל עליו עכשיו מטלות שלו נתת לו שיפוי עבורן, אז אתה באמת יוצר תמיד פער.

<נעה בן שבת: תמיד יישאר הפער הזה.

<נעה בן שבת: הפער יכול להיות בעודף, אבל יכול להיות גם מגרעון.

<יוגב גרדוס: נכון.

<יוגב גרדוס: הפער לגבי הגרעון האקטוארי, אנחנו מסתכלים 50 שנה קדימה, הוא פער מדאיג והוא לא רלוונטי לדיון שאנחנו עושים עכשיו על עוד 100 או 200 מיליון שקל.

<יוגב גרדוס: זה משהו שנצטרך להתייחס אליו בצורה יותר מערכתית.

<יוגב גרדוס: הייתה ועדה, חלק מהמסקנות שלה יושמו וחלק לא, אבל זה משהו שהממשלה והכנסת יצטרכו לדון בו בשנים הקרובות.

<יוגב גרדוס: ב-2019 יש נקודת בחינה.

<יוגב גרדוס: החוק שנחקק ב-2016-2015, חוק ההסדרים הקודם, קבע נקודת בחינה ב-2019, ולכן אנחנו מבקשים לאשר פה, לגבי 2018-2017, כרגע אין חשש.

<יוגב גרדוס: גם אם היה גרעון, אז המדינה הייתה מכסה אותו בצורה קצת עקומה אבל כביכול הוא נבלע בתוך גרעון המדינה ואז הקרן שלהם יורדת קצת ובסופו של דבר, בטווח הארוך, המדינה תצטרך לכסות את זה.

<יוגב גרדוס: לגבי 2018-2017 אין בעיה.

<יוגב גרדוס: לגבי 2019 יש נקודת בחינה בחוק ואז נראה ב-2019 מה המצב.

<יוגב גרדוס: יכול להיות שהגבייה תפתיע אותנו לטובה והמספרים האלה - - -

משה גפני: למה צריך בכלל את הביטוח הלאומי?

משה גפני: לאיזה צורך?

<יוגב גרדוס: לא יודע.

<יוגב גרדוס: המחוקק קבע.

משה גפני: אתם הלאמתם.

משה גפני: לא המחוקק.

משה גפני: המחוקק הוא קוני למל.

משה גפני: מה מחוקק?

משה גפני: הלאמתם את הביטוח הלאומי.

משה גפני: הלאמתם – תחזירו להם את הכסף או שתיקחו את הכול, שהעובדים שם יהיו עובדי משרד האוצר.

משה גפני: זה חסר היגיון לחלוטין הדבר הזה.

משה גפני: זה התחיל בזה שלקחתם את החשבות ועכשיו אתם אומרים: אנחנו קיבלנו החלטות ומי שישלם אותן זה הביטוח הלאומי ואנחנו אפילו לא משפים אותם.

<יוגב גרדוס: כל ההחלטות פה הן באישור הכנסת.

<יוגב גרדוס: הצענו הצעות והכנסת אישרה את ההצעות האלה.

<יוגב גרדוס: הנגזרת של ההצעות האלה זה מה שאנחנו רואים פה.

משה גפני: מה אישרה הכנסת?

<יוגב גרדוס: מדובר פה בחוקים.

<יוגב גרדוס: כל הדברים האלה הם חוקים: תוספת לקצבאות הנכות, גידול בגין הוותק, העצמאים - - -

<נועה בן שבת: חוקים אחרים בחוק ההסדרים.

<נועה בן שבת: הוא אומר אל תאשרו את הפרקים האחרים, אז לא תצטרכו גם ליצור את השיפוי.

<נועה בן שבת: פה יש לך פרק שעוסק בשיפוי, ואומרים לך שהשיפוי הזה לא מספיק.

<נועה בן שבת: לא נתתם מספיק אחוזים.

<נועה בן שבת: אתה בעצם צריך לתת יותר שיפוי כדי לשפות על הסעיפים האחרים שגם אותם - - -

<יוגב גרדוס: המדינה לא יכלה להעמיד עוד 400 מיליון שקל האלו בצד ההוצאה.

<יוגב גרדוס: זאת אומרת שהיא לא יכלה לשפות באופן ישיר ולכן היא עשתה את זה כגרעון והעלתה את הכנסותיה בהתאם בכל מיני צעדים שרובם, 90% מהם, מגיעים לאישור ועדת הכספים.

<יוגב גרדוס: בשנים קודמות, השנה שעברה, המצב היה הפוך: הוספנו 5 מיליארד שקלים אף שלא היינו מחויבים.

<יוגב גרדוס: הממשלה ראתה את הצורך לסגור את הגרעון האקטוארי ועשתה צעד לכיוון הזה.

<יוגב גרדוס: עכשיו אנחנו עושים צעד שהוא אומנם בכיוון ההפוך אבל אי אפשר להשוות אותו בהיקפים למה שנעשה פה בשנה שעברה.

<יוגב גרדוס: אם נרצה לשפות ב-100% נצטרך לעשות קיצוץ בהוצאה במקום אחר ולא חשבנו שזה יהיה נכון.

<יוגב גרדוס: על זה הגענו להסכמות עם הביטוח הלאומי.

<יוגב גרדוס: 400 מיליון שקל, עם כל הכבוד, יכולה להיות פה גם סטייה באומדן.

<יוגב גרדוס: 400 מיליון שקל זה אחוז בערך מהגבייה.

משה גפני: שנייה הפסקה.

<נעה בן שבת: נקודת הבדיקה שצוינה פה, הכנסתם בחוק ההסדרים הקודם.

<נעה בן שבת: אז דובר על להגיע ל-49% בשנת 2020, ואז עושים בדיקה לקראת התקציב של 2020 האם ה-49% שחזו אותם 4 שנים קודם היו באמת נכונים.

<נעה בן שבת: זאת נקודת בדיקה.

<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מזיזים את ה-49% ל-51 ומשהו אחוזים.

<נעה בן שבת: עכשיו צריך בדיקה נוספת.

<נעה בן שבת: הסבירו לנו שה-51% האלה ייקבעו על בסיס ה-49%.

<נעה בן שבת: צריך יהיה לבדוק ב-2019 אם 49% היו הערכה נכונה בשנה שעברה ומעבר זה האם התוספות שחלו בינתיים במהלך השנים, הנטלים הנוספים שהוטלו על המוסד לביטוח לאומי, לא חייבו לשנות גם את נקודת האיזון מעבר ל-49%.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, נקודת הבדיקה תצטרך להתייחס גם ל-49% וגם לתוספות מעבר לזה.

<נעה בן שבת: אנחנו לא יודעים את זה אבל אפשר לעשות נקודת בדיקה כזאת עוד כמה שנים כשמתקרבים לתאריך הקובע בעניין הזה ושוב לבדוק האם באמת התחזיות היו נכונות.

<נעה בן שבת: אם אנחנו לא בודקים את זה, הגרעון יכול להיות הרבה יותר גדול ומשמעותי ככל שהזמן מתקדם.

<יוגב גרדוס: נכון, אני מסכים.

<יוגב גרדוס: במסגרת הבדיקה ב-2019 יצטרכו לנטרל את כל השינויים שנעשו מאז אותו תיקון ועד לנקודת הבדיקה כדי לראות מה היה אם לא היינו עושים את השינוי.

<יוגב גרדוס: גן צריך לבדוק פה, הערכה של נכות, 300 מיליון שקל, לביטוח לאומי זה לא כמו תקצוב של משרד ממשלתי: הוא משלם כמה שצריך.

<יוגב גרדוס: לכן יכול להיות שזה יהיה 250 ויכול להיות שזה יהיה 500.

<יוגב גרדוס: זה תלוי בספר הנכים.

<אליעזר שוורץ: צריך לבדוק גם עם כל ההערכות של ההכנסה הגבוהה מהקיבוצים והשיפוי גם יכנסו, מדובר ב-400 מיליון שקלים.

<נעה בן שבת: גם מנגנוני ייעול גבייה שמציעים, האם באמת זה ייעל את הגבייה, האם זה באמת הכניס כספים כי גם את זה הבאתם בחשבון בתוך החישובים.

משה גפני: אלה שאלות נכונות שנצטרך לתת את הדעת עליהן.

משה גפני: אבל השאלה המרכזית שלי היא למה אתם לא משאירים אותם באיזון?

משה גפני: למה אתם עכשיו עושים להם גרעון כזה?

<יוגב גרדוס: להפך.

<יוגב גרדוס: תיאורטית היינו יכולים - - -

משה גפני: תחזירו להם את הכסף.

משה גפני: אתם לקחתם להם כסף?

משה גפני: תחזירו.

משה גפני: תשפו אותם על יותר.

משה גפני: למה אתם לא מדברים?

משה גפני: למה אני צריך לדבר, מה, אני עובד הביטוח הלאומי?

משה גפני: אין לי טענות אליכם, אבל אתם מסכימים לזה?

<שלומי מור: אנחנו כפופים להחלטת הממשלה בעניין הזה.

משה גפני: פעם לא הייתם כפופים.

משה גפני: אתם כפופים למה?

<שלומי מור: למה שמרתי.

<שלומי מור: יש פה חוק הסדרים שהוא על דעת הממשלה ואנחנו כפופים אליו.

משה גפני: אתם כפופים אליו ואני כפוף אליו – כולנו כפופים אליו.

משה גפני: אני רוצה לדעת את האמת: למה הם עושים לכם את זה?

משה גפני: תשובה.

משה גפני: למה לא נותנים לכם את מלוא הגרעון?

משה גפני: מה שתם משלמים, שישפו אתכם.

משה גפני: אתם לא החלטתם לעשות את הכסף של הנכים.

משה גפני: לא החלטתם.

משה גפני: תשובה, ביטוח לאומי.

משה גפני: אתם כפופים להחלטה של הממשלה – זה בסדר.

משה גפני: זה חוק ההסדרים, אתם כפופים לזה, גם זה בסדר.

משה גפני: אני שואל עכשיו שאלה לדיון: למה עושים לכם את זה?

<שלומי מור: אדוני, רק בשנה האחרונה, לדעתי, העברנו 15 או 20 תיקוני חקיקה.

<שלומי מור: לא בגין כל תיקון ותיקון, תוקן סעיף 32 לחוק.

<שלומי מור: זה לא עובד ככה בשוטף שכל שקל שיוצא ונכנס, יש בינינו איזשהו - - -

משה גפני: מדובר בגרעון של 400 מילון שקל.

משה גפני: זה לא כל שקל ושקל.

משה גפני: אני עם 400 מיליון שקל יודע מה לעשות.

<יוגב גרדוס: תקציב המוסד בסך הכול הוא 80 מיליארד שקל.

משה גפני: אז כבר שמתם על זה עין?

משה גפני: תגיד לי.

משה גפני: אתם מוכרחים להגיד.

<שלומי מור: למה הם עושים מה שהם עושים, הם יסבירו.

<שלומי מור: אני יכול לומר שבחוק ההסדרים הקודם האוצר הוסיף לנו 3.4 לפחות ואולי 4 מיליארד שקלים כדי שבאמת הגרעון האקטוארי שלנו קצת יצומצם.

<שלומי מור: אז הם גם עשו משהו בכיוון ההופכי.

<שלומי מור: אתה יכול להבין שאנחנו פה נקרעים: אנחנו רוצים שהנכים יקבלו כמה שיותר ומצד שני אנחנו מבינים שלכל דבר יש עלות מידית שקל מול שקל.

<שלומי מור: אז אנחנו פה בין שני הקטבים האלה נקרעים.

משה גפני: מה את אומרת?

<נעה בן שבת: אני חושבת שנקודת בדיקה כזאת יכולה להיות פתרון טוב.

<נעה בן שבת: אמנם הוועדה לא תוכל להגדיל את השיעורים באופן עצמאי, אבל היא תוכל להצביע לקראת התקציב של 2020 על התיקונים הנדרשים.

משה גפני: עד אז המשיח יבוא, בעזרת השם, אז בכלל אגף התקציבים יאוחד עם הביטוח הלאומי.

משה גפני: למשיח יש תכניות, אני לא מכיר אותן.

משה גפני: אבל עד 2020?

משה גפני: קודם כל מה עכשיו עושים?

משה גפני: הם בגרעון.

<נעה בן שבת: אולי אפשר לעשות דיווח מדי שנה ושנה?

<נעה בן שבת: כמו שבשנה שעברה לא צפו שהביטוח הלאומי יהיה בעודף תפעולי, אז גם דיווח שנתי יכול להציף - - -

משה גפני: אני רוצה להבין את הסדר.

משה גפני: מתי הייתם בעודף תפעולי?

משה גפני: ממתי התחיל העודף התפעולי?

<אביבה גייבל: ב-2016.

משה גפני: לפני זה, מה היה ב-2015?

<אביבה גייבל: היה גרעון תפעולי.

<אביבה גייבל: עם הריבית אנחנו בעודף, אבל בלי הריבית אנחנו בגרעון.

<אביבה גייבל: ב-2016 התחלנו להיות בעודף בגלל התוספת של האשפוז

משה גפני: ב-2016 אתם בעודף.

<נועה בן שבת: אפשר להסמיך את שר הרווחה לתקן את השיעורים האלה, אני מציעה כלפי מעלה, לטובת המוסד אם יתברר שבאמת נוצר פער כתוצאה מהפעילות הזאת.

<נועה בן שבת: הבדיקה תהיה בדיקה כפולה.

<אליעזר שוורץ: יש סעיף בחוק שמאפשר לשר לפנות לוועדה להגדיל את שיעור - - -

<יוגב גרדוס: אני לא חושב שזה - - -

משה גפני: טוב, מי מקריא?

<נעה בן שבת: אני אקריא.

<נעה בן שבת: אני מקריאה בדילוגים.

משה גפני: בבקשה.

<נעה בן שבת: "תיקון חוק הביטוח הלאומי 136.

<נעה בן שבת: בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995‏ (בפרק זה – חוק הביטוח הלאומי) – (1) בסעיף 32(א), במקום "ל־49 אחוזים" יבוא "ל־51.32 אחוזים";.

<נעה בן שבת: " זה התיקון של ההוראה הקבועה.

<נעה בן שבת: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף 137 בעמוד 544.

<נעה בן שבת: תיקון חוק הביטוח הלאומי – תחילה ותחולה 137.

<נעה בן שבת: (א) תחילתו של סעיף 32 לחוק הביטוח הלאומי כנוסחו בסעיף 136(1) לחוק זה ביום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020).

<נעה בן שבת: ".

<נעה בן שבת: במועד זה ייכנס לתוקף אותו שיעור של 51.32%.

רחל עזריה: הסעיף הבא הוא סעיף 143.

רחל עזריה: הוא סעיף של הוראת שעה, בעמוד 548 בסעיף שכותרתו: תיקון חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016).

רחל עזריה: "143.

רחל עזריה: בסעיף 32 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016), התשע"ו-2015‏ , בסעיף 32 – (1) בסעיף קטן (א), במקום "עד יום ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016)" יבוא "עד יום א' בכסלו התשע"ז (1 בדצמבר 2016)";".

רחל עזריה: זה נוגע לתקופות שעד עכשיו.

רחל עזריה: "(2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בתקופה שמיום ב' בכסלו התשע"ז (2 בדצמבר 2016) עד יום ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016) יקראו את סעיף 32(א) לחוק הביטוח הלאומי כך שבמקום הקטע החל במילים "סכום השווה" עד המילה "אחוזים" יבוא "סכום השווה ל־91.

רחל עזריה: 3 אחוזים";".

רחל עזריה: זה נובע מהגדלה שנדרשת לצורך החיסכון לכל ילד.

רחל עזריה: זה לחודש אחד בעצם, אפילו קצת פחות מחודש.

רחל עזריה: "(3) במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) בתקופה שמיום ג' בטבת התשע"ז (1 בינואר 2017) עד יום י"ג בטבת התשע"ח (31 בדצמבר 2017) יקראו את סעיף 32(א) לחוק הביטוח הלאומי כך שבמקום הקטע החל במילים "סכום השווה" עד המילה "אחוזים" יבוא "סכום השווה ל־50.06 אחוזים".

רחל עזריה: (ב1) בתקופה שמיום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018) יקראו את סעיף 32(א) לחוק הביטוח הלאומי כך שבמקום הקטע החל במילים "סכום השווה" עד המילה "אחוזים" יבוא "סכום השווה ל־50.42 אחוזים".

רחל עזריה: (ב2) בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019) יקראו את סעיף 32(א) לחוק הביטוח הלאומי כך שבמקום הקטע החל במילים "סכום השווה" עד המילה "אחוזים" יבוא "סכום השווה ל־53.05 אחוזים".

רחל עזריה: ".

רחל עזריה: כאמור, ב-2020 נחזור ל-51.32%.

רחל עזריה: עכשיו השאלה היא איך אנחנו בונים את נקודת הבדיקה הנוספת בשנת 2019?

רחל עזריה: נקודת בדיקה אחת קבועה לנו כבר בחוק ההסדרים של שנה שעברה היא אומרת שהמוסד לביטוח לאומי ימסור לוועדת הכספים של הכנסת – אני רק מצטטת מהחוק הקודם – עד ליום כ"ו באייר התשע"ט (31 במאי 2019), דיווח על ההפרש שבין הסכום הצפוי להיות מוחזר למוסד לביטוח לאומי בשנת הכספים 2020 לפי סעיף 32 לחוק הביטוח הלאומי, כנוסחו בסימן זה, ובין הסכום שהיה מוקצב למוסד לביטוח לאומי בשנת הכספים 2020 אילו היו חלים סעיף 32 ולוח ב' לחוק הביטוח הלאומי כנוסחם ערב תחילתו של חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014), התשע"ג-2013.

רחל עזריה: זאת אומרת, הוא השווה את המצב למצב התיאורטי שיכול היה להיות אילו לא היה מתקיים השינוי עוד בשנת 2013 לגבי זה.

רחל עזריה: זה בוחן את הבסיס של 49 לעומת אותו מצב התיאורטי.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו רוצים נקודת בדיקה נוספת.

רחל עזריה: השאלה אם זה יהיה במסגרת דיווח מדי שנה או שזה יהיה בדיווח ב-2019 של ההשפעות שחלו בין - - -

<שירה אוחיון: אם אנחנו לא צופים קושי עד 2019, אפשר להסתפק כרגע בנקודה ב-2019.

<נעה בן שבת: אבל אנחנו יודעים שחוק הסדרים נוסף יכול להביא לשינויים או במהלך השנה - - -

<שירה אוחיון: - - - 2019-2018, ממילא הוא חופף - - -

<יוגב גרדוס: אני חושב – אפשר לנסח את זה – אבל נראה לי שאפשר להוסיף שצריך להתחשב בכל השינויים שנעשו מאותו צקין עד היום או עד אותו יום ואז יהיה צריך לנטרל את כל השינויים הלאה.

<יוגב גרדוס: זו עבודה שהמוסד לביטוח לאומי צריך להגיד שהוא יודע לעשות.

רחל עזריה: אני רוצה לשמוע את המוסד לביטוח לאומי, מה גישתכם?

<שלומי מור: כיוון שיש נקודת בדיקה ממילא ב-31 במאי 2019, נשמע הגיוני שבנקודה הזאת – יתוקן סעיף החוק – ובנקודה האת גם תיערך בדיקה של כל התיקונים שאנחנו מכניסים כעת ואז הכנסת תקבל את התמונה המלאה נכון לאותה נקודת זמן.

רחל עזריה: איחוד מועד.

<נועה בן שבת: איחוד מועד, כן.

<נועה בן שבת: אבל נצטרך הוראה נוספת.

<נועה בן שבת: אני לא חושבת שצריך לתקן את ההוראה שם, צריך להוסיף הוראה נוספת שבודקת את השינויים שחלו מאז החוק שעבר אז ועד 2019 והיא תהיה באותם מועדים.

<שלומי מור: באותם מועדים.

<שלומי מור: והתיקונים שנכנסים למעשה במסגרת חוק ההסדרים הזה.

<נועה בן שבת: אבל יכול להיות שיהיו תיקונים לעתיד לבוא, זאת אומרת בשנה הבאה או בשנה שאחריה.

<שלומי מור: סביר מאוד לדוגמה שגם חוק גיל פרישה ישתנה.

<שלומי מור: יהיו בתווך עוד לא מעט דברים.

<נועה בן שבת: אז אנחנו נוסיף הוראה ברוח זו ונביא אותה מנוסחת לדיון הבא.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: לדיון של ההצבעה.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: הישיבה נעולה.