ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 357, 2016-11-02 08:30

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: על סדר-היום: הצעת חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.

אלי אלאלוף: תרשו לי רק הערה אישית כללית.

אלי אלאלוף: הרבה פונים אלי בזמן האחרון כדי להיפגש ולהבהיר לי.

אלי אלאלוף: אני הודעתי, אני לא פוגש אף אחד חוץ מאשר בוועדה.

אלי אלאלוף: מי שרוצה לעשות הבהרות ולקבל הבהרות, אז כל המערכת לרשותכם.

אלי אלאלוף: אני לא נפגש עם אף אחד כדי שלא תהיה פרשנות.

אלי אלאלוף: תבינו, זה לא מרוע, זה כדי לנסות על הגינות כללית כלפי כולם.

מיקי לוי: גילוי נאות, אני לא ביקשתי.

אלי אלאלוף: זה לא לחברי הכנסת, למרות שאנחנו אחד מכולם.

אלי אלאלוף: בהחלט אני מבקש שלא תפרשו את זה.

אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו נמשיך.

אלי אלאלוף: יש סוגיה מאוד מרכזית שאני עומד עליה, שעמותה תעסוק אך ורק בנושא השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: לא "רוב עיסוקו" אלא רק "עיסוקו".

אלי אלאלוף: אני מודה שהיו לי שיחות עם השרים ועמדתי על-כך.

אלי אלאלוף: אנחנו נמצא את הדרך, ברמה של שר ובהמלצה של הרשות.

אלי אלאלוף: יכול להיות דיון מיוחד בנושא הספציפי הזה בין השר כאחראי, אבל אנחנו כוועדה, נעמוד על-כך.

<נועה בן שבת: לא הבנתי את ההערה לגבי השר.

<נועה בן שבת: מה זאת אומרת?

<נועה בן שבת: הרי אם אנחנו קובעים שזה יהיה כל עיסוקה של העמותה, אז מה נותר לדיון אצל השר?

אלי אלאלוף: אם מישהו מפרש את זה לא נכון ואומרת שלגבי פעילות כזאת או אחרת יש לה פרשנות אחרת והיא רוצה לפנות, אז בבקשה.

מיקי לוי: נגיד שאני חושב שהמתנדבות יכולות לעשות איזה נושא.

מיקי לוי: אם יש פרשנות ילכו לרשות, אבל בעיקרון בגוף החוק, אומר היושב ראש שהוא עומד על-כך.

מיקי לוי: אני מודה לו על-כך.

<נועה בן שבת: עוסקים בשירות לאומי, בהפניה, בליווי וכל מה שמחויב הגוף לעשות ובפעילויות הקשורות לשירות הלאומי, שזה באישור המנהל.

<נועה בן שבת: זה כבר בנוסח.

אלי אלאלוף: כן, זה כלול.

אלי אלאלוף: זה מה שהזכרתי אתמול לשר אריאל.

אלי אלאלוף: שתדעו שיש התייעצות ואני מבקש שתתחשבו בזה.

<נועה בן שבת: אדוני, עוד דבר שקשור בזה.

<נועה בן שבת: באחד הדיונים הקודמים אדוני ביקש לבדוק את האפשרות להקל על הגופים המוכרים הקיימים, שאם הם יצטרכו לשנות את המבנה התאגידי שלהם, ייקלו עליהם בביצוע של השינוי הזה.

<נועה בן שבת: הם דיברו על כמה היבטים, על היבטי מיסוי בהעברת הנכסים, העברת המחאת ההתחייבויות שלהם לעמותה החדשה.

<נועה בן שבת: גם לנושא של שמירת הוותק, או הוותק שהם כבר צברו בפעילות מבחינת ההתקשרויות השונות.

<נועה בן שבת: אנחנו הבנו שהתהליך הזה אפשרי כבר היום לפי הדין הקיים אבל הוא הליך מורכב.

<נועה בן שבת: אולי אפשר להסביר את המורכבות שלו?

אלי אלאלוף: הפתרון למורכבות בדרך-כלל זה זמן.

אלי אלאלוף: קבענו ל-3 שנים ואולי צריך להאריך ל-4 שנים.

אלי אלאלוף: או שניתן את הסמכות לרשות להאריך או שנקבע מראש.

אלי אלאלוף: אני מוכן ל-4 שנים אבל שנבין שזה התהליך.

<לימור תוסיה כהן: אני ממשרד המשפטים.

<לימור תוסיה כהן: קיימנו ישיבה עם היועצת המשפטית של הוועדה ועם נציגים נוספים מרשות המיסים וממשרד המשפטים.

<לימור תוסיה כהן: הבנו שחברי הכנסת רוצים לדרוש שכל פעילותן של העמותות תיעשה בתחום השירות הלאומי.

<לימור תוסיה כהן: כשלעצמה עם דרישה כזאת אין בעיה.

<לימור תוסיה כהן: הבעיה היחידה היא שיש גופים שכבר היום עושים את הפעילות הזאת והשאלה היא: מה הדרישה הזאת תעשה להם ומה האפשרויות שעומדות להם להמשיך ולתפקד בזירה הזאת של השירות הלאומי?

<לימור תוסיה כהן: כמו שאמרה היועצת המשפטית, פיצול עמותות הוא תהליך שהוא אפשרי בדין.

<לימור תוסיה כהן: הדין מכיר בו ומאפשר אותו.

<לימור תוסיה כהן: הוא קצת מורכב, במובן הזה שדיני הפיצול נועדו להגן בעצם על האנשים שבאותה עמותה.

<לימור תוסיה כהן: עמותה שיש לה חובות והתחייבויות והכנסות צריכה בעצם לפלח בין חובות והכנסות של פעילות אחת לעומת הפעילויות האחרות ולהחליט איזה מבין הפעילויות, על כל הרכיבים שלהן, היא מעבירה לתאגיד אחר.

<לימור תוסיה כהן: אפשרות אחת היא כמובן לעשות קו נקי, לפרוע את כל ההתחייבויות ולפצל ואז אין שום בעיה עם הנושים כי כולם קיבלו את כל מה שמגיע להם.

<לימור תוסיה כהן: הבעיה היא, שאנחנו יודעים שתזרימית עמותות בדרך כלל לא עובדות כך ויש התחייבויות לטווח ארוך ולכן התהליך יותר מורכב.

<לימור תוסיה כהן: צריך לקבל את הסכמת הנושים לפיצול, לפי החוק, כי זה בעצם המחאת חובה.

<לימור תוסיה כהן: יש הליך שמוסדר בדין שמאפשר הליך קבלת הסכמת 75% מהאנשים אבל זה מותנה באישור בית המשפט.

<לימור תוסיה כהן: הליך כזה שהוא באישור בית המשפט יש לו את העלויות שלו ואת משך הזמן שהוא נעשה וזה לא עניין שקורה מהיום למחר.

<לימור תוסיה כהן: בנוסף, צריך גם יהיה צריך לשנות את מטרות העמותה, שגם זה הליך שנעשה באישור בית משפט.

<לימור תוסיה כהן: יש שתי אפשרויות.

<לימור תוסיה כהן: אפשר להעביר את החלק העיקרי של פעילות העמותה ואפשר להעביר את החלק המשני של פעילות העמותה.

<לימור תוסיה כהן: זה גם משהו שהעמותות יצטרכו לקחת בחשבון.

<לימור תוסיה כהן: בגדול, יש פה השלכות בהיבטי אישור ניהול תקין וניסיון של העמותה.

<לימור תוסיה כהן: יכול להיות שהפיצול הזה יקשה על החלק שעובר להתקשר עם גורמים מסוימים, לקבל תמיכות ממשלה, להתקשר עם המדינה, היות ולפי החלטות הממשלה התקשרויות מדינה ותמיכות מדינה מוענקות רק לגופים שיש להם אישור ניהול תקין.

<לימור תוסיה כהן: צריך לקחת את זה בחשבון.

אלי אלאלוף: מה, מנסים להתחמק מניהול תקין?

<לימור תוסיה כהן: לא, חס וחלילה.

מיקי לוי: הוא יכול לעשות שימוש בניהול תקין על-סמך הפעילות הקודמת שלו באותה עמותה שהוא היה קשור.

מיקי לוי: מה הבעיה?

<לימור תוסיה כהן: נכון.

<לימור תוסיה כהן: אבל יש פה פעילות שבעצם נחלקת לשני חלקים, לשני גופים.

<לימור תוסיה כהן: הגוף שממשיך לקיים את אותה פעילות יש לו אישור ניהול תקין כי הוא רק הוציא מעצמו.

<לימור תוסיה כהן: לעומת זאת, הגוף החדש שמקבל את הפעילות החדשה, ככל שהוא מוקם היום – אישור ניתן רק אחרי תקופה של שנתיים לאחר שהגוף מוכיח.

אלי אלאלוף: נותנים להם 3 שנים.

אלי אלאלוף: אם צריך 4 שנים כדי להיערך, אז כמובן נעשה את זה.

מיקי לוי: ההמלצה שלכם היא לארבע שנים?

<לימור תוסיה כהן: כמובן שמתן ארכה להיערכות לנושא הזה היא מרפאת.

<לימור תוסיה כהן: כמו שאמרתי, המתווים האלה קיימים בדין.

<לימור תוסיה כהן: הדין מסדיר אותם ומתייחס אליהם.

<לימור תוסיה כהן: ככל שמשך הזמן יהיה יותר ארוך, הם יתמודדו בגבולות הדין ויסדירו את העניין הזה.

מיקי לוי: אני שואל אותך שאלה מקצועית.

מיקי לוי: האם הטווח של 3 שנים יספיק, כן או לא?

מיקי לוי: אם לא, היושב ראש אומר שאולי כדאי לחשוב על תוספת.

מיקי לוי: אנחנו לא באים להקשות, אנחנו באים להסדיר.

אלי אלאלוף: אני חושב שלכל העמותות זה אף פעם לא מזיק לעשות ניהול תקין.

<לימור תוסיה כהן: נמצאת פה סגנית ראש רשות התאגידים אביטל שרייבר.

<לימור תוסיה כהן: היא מתמצאת ביישומיות של הדברים האלה.

<אביטל שרייבר: אני סגנית ראש רשות התאגידים ואני אחראית על יחידת רשם העמותות.

<אביטל שרייבר: אני מתנצלת על האיחור.

<אביטל שרייבר: היתה תקלה במחשבים בכניסה ועיכבו אותי.

<אביטל שרייבר: אנחנו נכנסנו לנושא הזה בשלב די מאוחר בגלל הבקשה לאיחוד העיסוק.

<אביטל שרייבר: בשלב של הדרישה לאיחוד העיסוק התייעצו איתנו.

<אביטל שרייבר: עשינו מספר פגישות בעניין.

<אביטל שרייבר: ראינו שמבחינה חקיקתית זה כרוך בקושי מכיוון שהמצב המשפטי הנוכחי, במצב של הפרדת גוף לשני גופים אחרים, יש בו הרבה דרישות שקשורות בין היתר גם בנכסים של הגוף הקיים.

<אביטל שרייבר: אלה דרישות שהן מאוד מכבידות כי צריך לבדוק לצורך מה הנכסים האלה ניתנו מלכתחילה.

אלי אלאלוף: למה זה מכביד, אני לא מבין?

<אביטל שרייבר: זה מכביד מהבחינה הזאת שצריך לבחון לצורך מה הנכסים האלה ניתנו מלכתחילה.

<לימור תוסיה כהן: אפשר הבהרה?

<לימור תוסיה כהן: הם לא מדברים על הוראות מיוחדות בחוק לפיצול הנוכחי, הם רק אומרים שיתנו ארכה מסוימת והם יתנהלו לפי הדין הקיים.

אלי אלאלוף: היה לי ניסיון בזה מהקודמים שלך?

<אביטל שרייבר: אני במשרד כבר 15 שנה.

אלי אלאלוף: אז ודאי את זוכרת את הפגישות שלי עם עורך עורך-דין עמירם.

אלי אלאלוף: כך זה נולד וככה ביקשו מאיתנו להפקיד, כולל נכסים שלא היו רשומים בארץ לפני שבכלל נכנסתי למערכת.

אלי אלאלוף: חשבנו שזה טוב להסדיר את הכול ועשינו את המערכת שבז'רגון שלנו קראנו להן "עמותות בנות" ועשינו את זה ופתרנו.

אלי אלאלוף: לא שילמנו שום מס מיוחד בהעברת הנכס מאל"ף לבי"ת.

אלי אלאלוף: זה מסובך, את הבירוקרטיה אתם מכירים טוב ממני ואתם חלק מהמורכבות של הבירוקרטיה, בלי לפגוע בכם כי לא אתם יצרתם אותה.

אלי אלאלוף: זאת אחת הדרישות להסדרת העניין כולו.

אלי אלאלוף: מצד אחד, זה כדי לעשות מצב הרבה יותר תקין ומסודר ומצד שני, לאפשר את הפעילות ולא לעכב שום פעילות קיימת.

אלי אלאלוף: אנחנו יוצאים מנקודה שכל הפעילות שמתקיימת היום היא כשירה.

אלי אלאלוף: יש עוד נקודה.

אלי אלאלוף: יש פה תפקיד מרכזי לרשות.

אלי אלאלוף: הגופים האלה צריכים לבוא להתייעצות ולקבל גם את עזרת הרשות כדי להתקדם.

<אביטל שרייבר: אנחנו הצענו את עזרתנו.

<אביטל שרייבר: הבנו את הדברים מהרגולטורים ולא מהעמותות עצמן, כי בשלב הזה אין לנו שום קשר איתן בשלב הזה.

<אביטל שרייבר: הבנו שמדובר בסך-הכול בשניים או שלושה גופים שהבעיה קיימת לגביהם.

<אביטל שרייבר: הצענו שנקבל את המידע הרלוונטי מאותם גופים.

<אביטל שרייבר: יכול להיות שאחרי שנבחן את המידע הרלוונטי נגלה שהבעיה לא קיימת, או שהפתרון הוא הרבה יותר פשוט מאשר הסדרים מיוחדים.

אלי אלאלוף: במסגרת החוק החדש תעשו את כל הפעולות הנדרשות.

אלי אלאלוף: תתכננו מתווה לכל אחת משלוש העמותות במסגרת החוק, אבל לא נעכב את החוק כדי שתגמרו את המתווה הזה.

אלי אלאלוף: זה מאוד חשוב.

אלי אלאלוף: זאת פעילות מאוד מרכזית עם חשיבות עליונה למדינה, משרתת כמעט כמו צה"ל את המדינה.

אלי אלאלוף: אי-אפשר להשאיר אותם ללא חוק וללא הסדרה.

אלי אלאלוף: בואו נסדר את המערכת הזאת.

אלי אלאלוף: אני בטוח שתמצאו דרך.

<אביטל שרייבר: אדוני, לעומת הניסיון הטוב שיש לאדוני מלפני 15 שנה, מאז חלו שינויים בחקיקה.

<אביטל שרייבר: מהניסיון שלי בשנים האחרונות, למשל בהקשר של מכללת "ליפשיץ", מכיוון שהוחלט בתאום עם המל"ג אבל הנושא לא הוסדר איתנו מלכתחילה על הפרדה ואיחוד של הפעילות עם מכללה אחרת, עד היום הם נמצאים בדיונים משפטיים ארוכים.

אלי אלאלוף: שיחליפו את היועץ המשפטי או את רואה החשבון שלהם.

<אביטל שרייבר: הם נמצאים בדיונים משפטיים ארוכים בשאלה מה קורה עם הנכסים, שלא ברור למה הם נצטברו מלכתחילה ולאיזה מטרות הן צריכות ללכת.

אלי אלאלוף: מצוין, זה אומר שכן צריך להסדיר.

מיקי לוי: איזה שתי עמותות היו פה במקרה של השירות הלאומי?

<יואב ארבל: אני מהרשות לשירות לאומי אזרחי.

<יואב ארבל: אנחנו מתירים להם להקים עכשיו עוד עמותה.

<יואב ארבל: במידה ואכן הוועדה הולכת לכיוון של "כל עיסוקו", היושב ראש הנחה את היועץ המשפטי ואותנו לעשות את כל מה שאפשר כדי למזער את הפגיעה בגופים המוכרים.

<יואב ארבל: אנחנו הלכנו בכיוון של הוספת מספר סעיפים, או מספר פסקאות קטנות בתוך החוק שלנו, שבעצם יתגברו על החקיקה הקיימת בנושא מיסוי, בנושא רשם העמותות.

<יואב ארבל: בישיבה איתם הם העלו התנגדויות לתוספות האלה.

<יואב ארבל: אפשרות אחת היא להוסיף בחקיקה שלנו כמה סעיפים שיתגברו.

<יואב ארבל: אפשרות שלנו, כפי שמציעה הגברת, זה להישאר בחקיקה הקיימת ואז מדובר בתהליך יותר מורכב.

אלי אלאלוף: אין חקיקה היום בנושא של השירות הלאומי.

<יואב ארבל: לא, חקיקה לגבי עמותות.

אלי אלאלוף: אני לא באתי לשנות את התקנון או הנהלים של רשם העמותות והתאגידים.

אלי אלאלוף: זה לא תפקידי, אם ירצו יום אחד שנעסוק בזה במקום ועדת חוקה חוק ומשפט, נלמד את זה.

אלי אלאלוף: כרגע זה לא תפקידנו.

<נועה בן שבת: אולי נסביר מה ההתלבטות.

<נועה בן שבת: רצינו למפות ולראות באיזו עמותות יש בעיה.

<נועה בן שבת: קיבלנו תשובות משלוש עמותות.

<נועה בן שבת: שתיים מהן, כל פעילותן בתחום של השירות הלאומי.

<נועה בן שבת: לעמותה אחת יש 3% של פעילות אחרת שהיא בטח יכולה להעביר אותה.

<נועה בן שבת: אני לא חושבת שמצב כזה יוצר בעיה.

<נועה בן שבת: עדיין לא קיבלנו את מלוא הפרטים אבל יש פרויקט גדול של "בת עמי" שהסיפור שם יותר מורכב והוא מעורר את הקשיים.

<נועה בן שבת: אנחנו לא יודעים מה קורה עם שאר העמותות.

<נועה בן שבת: השאלה היא: אם כרגע אנחנו יודעים רק על עמותת "בת עמי", האם לצורך כך אנחנו צריכים להמציא פה מודל חדש ולקבוע מה יקרה עם העברת המס, או להגיד שניתן לעמותה פרק זמן מספק.

<נועה בן שבת: בפרק זמן זה היא תעבור במסלול הרגיל של הפיצול.

<נועה בן שבת: אנחנו יודעים שהמסלול לא קל ומורכב ויכולה להיות התמשכות של ההליכים, אבל לאפשר לה לעבור במסלול הרגיל, ובלבד שבתום ארבע שנים היא תחדל לפעול ועמותה חדשה כבר תצא לדרך.

<נועה בן שבת: יכול להיות שהיא תוכל להיות מוקמת מספיק זמן מראש והוא אפילו יוכל לקבל אישור ניהול תקין.

<נועה בן שבת: בנוסף לזה, לקבוע פה הוראה שאפשר יהיה לראות את הפעילות הקודמת של עמותת האם לצורך ותק או לצורך ניסיון לגבי העמותה החדשה.

<נועה בן שבת: השאלה האם זה מודל מספיק או שצריך לשבת ולהתחיל להמציא את כל ההוראות האלה מחדש עבור עמותה אחת או שתיים?

<נועה בן שבת: זה שאנחנו לא יודעים כרגע את ההיקף זה אומר שאולי לא נדע לתת את המענה המתאים וזה אומר לעכב את החקיקה.

שולי מועלם-רפאלי: אולי אפשר, אדוני, שנוסיף את המשפט שכבר הצענו בפעם הקודמת, שהשר יתקין תקנות בנושא הזה.

שולי מועלם-רפאלי: שהשר יאפשר את ההתנהלות הזאת בלי לעצור את החוק.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו ממשיכים להתנהל עם השר.

שולי מועלם-רפאלי: אם יהיו בעיות הוא יביא את זה חזרה לפה.

שולי מועלם-רפאלי: אם נבין שהתקנות האלה לא נותנות את המענה, אז אפשר יהיה לחזור לפה.

שולי מועלם-רפאלי: אם רוצים לא לעכב את ההתקדמות של החוק, אני מציעה לעשות את זה באחריות תקנון של השר.

אלי אלאלוף: יש את הסעיף הזה.

<אביטל שרייבר: הבנתי עכשיו משהו שלא הבנתי קודם, שבעצם בתוך החקיקה הדבר היחיד שאדוני רוצה להוסיף זה זמן היערכות ולא הוראות ספציפיות שבאות להתגבר על חוק העמותות.

אלי אלאלוף: נכון.

<אביטל שרייבר: אדוני, אם כך, אני מסכימה עם אדוני שאם ההוראה היחידה תהיה דחיית ביצוע, אז עם שניים שלושה גופים נוכל להתמודד ולמצוא להם את הפתרון.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: אפשר להשאיר סמכות לרשות עם התייעצות עם השר כי השר הוא האחראי המיניסטריאלי בעניין הזה.

אלי אלאלוף: נשאיר להם את הסמכות להביא את זה ולאפשר איזו התייחסות מיוחדת למצב כזה או אחר של כל אחת מהעמותות.

אלי אלאלוף: חברים, בלי לפגוע באף עמותה, כולן בעיניי צדיקות, למרות כל מה שמתרחש.

אלי אלאלוף: כרגע צריך להכניס סדר.

אלי אלאלוף: אם אנחנו נשאיר את העמותות שעוסקות בשירות הלאומי להיות בהתנהלות כמו של עמותה שמטפלת בבית הכנסת שלי, אז לא עשינו כלום.

אלי אלאלוף: זה לא המעמד שאנחנו רוצים לבנות של השירות הלאומי ולמעמד הלאומי של השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אנחנו חייבים בחוק.

אלי אלאלוף: כמה שנים מטפלים בעניין?

שלום ג'רבי: 10 שנים.

אלי אלאלוף: 10 שנים, מהלך כזה אדיר ולא מסדרים אותו אלא רק סדר לי וסדר לך?

אלי אלאלוף: אנחנו נקדם את זה.

אלי אלאלוף: אם יש צורך בתקנה או בבדיקה מחודשת, נשאיר את המנגנון הזה שבין הרשות והשר לחריגים כאלה ואחרים, בתנאי שזה משרת את השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: זאת המילה המרכזית, דהיינו, כל מה שמשרת את השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אומרים: ואם העמותה רוצה לקדם שירות צבאי, היא לא יכולה?

אלי אלאלוף: הרשות היא אחראית להגיד שזה מתאים או לא מתאים.

<נועה בן שבת: אדוני, זה מנגנון התקנות.

<נועה בן שבת: אני לא בטוחה שאנחנו יכולה להעביר לסמכות השר לאפשר פטור ממס או המחאת זכויות.

שולי מועלם-רפאלי: נועה, אני לא חושבת שהלכנו למקום הזה.

שולי מועלם-רפאלי: הפוך, רק בממד של כל עיסוקו ורוב עיסוקו, רק בממד הזה.

מיקי לוי: לגבי "כל עיסוקו" כבר הוחלט.

מיקי לוי: לא היית פה בפתיח.

אלי אלאלוף: לא חשבת שהוחלט אחרת, לכן אני מבינה שמתקיים דיון.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת לוי, למרות שלא הייתי יש לי איזה היגיון בסיסי.

אלי אלאלוף: לא הייתי סגנית שר, אבל בכל זאת.

מיקי לוי: שולי, עם כל הכבוד, הפתיח של היושב ראש על המשפט הזה.

שולי מועלם-רפאלי: אין בעיה.

שולי מועלם-רפאלי: מהדיון עצמו אני מבינה שזאת ההחלטה.

שולי מועלם-רפאלי: עכשיו, איך מטייבים את ההחלטה הזאת?

שולי מועלם-רפאלי: עמדתי ידועה, שנכון היה להשאיר את "רוב עיסוקו".

אלי אלאלוף: ההחלטה היא "כל עיסוקו".

שולי מועלם-רפאלי: מצוין.

שולי מועלם-רפאלי: מקבלת את זה, מבינה מהדיון שלשם הגענו.

שולי מועלם-רפאלי: עכשיו איך עושים את זה מבלי לפגוע בעמותות שלדעת כולן פה הן עושות עבודה חיובית ביותר?

<דרור גרניט: אני ממשרד המשפטים.

<דרור גרניט: רק לחדד את האמירה לעניין ההצעה של חברת הכנסת מועלם לעניין התקנות.

<דרור גרניט: לא יהיה ניתן ואנחנו חושבים שזה בעייתי לייצר מכוח החוק הזה תקנות לעניין הסדרת עמותות.

<דרור גרניט: בעצם יש תקנות עמותות ויש דיני עמותות.

שולי מועלם-רפאלי: זאת לא הכוונה.

שולי מועלם-רפאלי: נראה לי שלקחתם את זה מאה קילומטר רחוק מידי.

<דרור גרניט: כנראה שלא הבנתי את חברת הכנסת מועלם.

אלי אלאלוף: אמרנו בצורה חד משמעית, לא מדברים על שינוי בשום חוק אחר.

שולי מועלם-רפאלי: אין כוונה בחוק הזה לפגוע בעבודת הקודש שנעשית על-ידי רשם העמותות.

אלי אלאלוף: אין לנו כוונה לתקן את כל העולם בחוק אחד.

<דניאל פרג: אני מהחשב הכללי.

<דניאל פרג: אנחנו מבקשים, מאחר וכל ההסדרה של ייחוד העיסוק צפוי לערוך לא מעט שנים, אנחנו מבקשים שבתקופה הזאת תהיה הפרדה חשבונאית, כלכלית, כספית, ניהולית, בין העיסוק של השירות הלאומי לבין שאר העיסוקים של הגופים המוכרים.

<דניאל פרג: אני חושבת שזה צפוי לפתור לנו את הקטע של שלב הביניים עד להסדרת כל הנושא הזה.

אלי אלאלוף: התייחסנו להצעה הזאת?

<נועה בן שבת: התייחסנו לנושא הדיווחים שיימסרו.

<נועה בן שבת: כיוון שלא הוחלט, אני חושבת שאפשר לקבוע הוראה כזאת לגבי הפרדה חשבונאית לתקופת הביניים.

אלי אלאלוף: אבל גם זה דורש פרק זמן מסוים.

אלי אלאלוף: בתוך פרק הזמן הזה, ההתייחסות של הפרדה חשבונאית, להערכתי זה דורש זמן של עד שנה.

אלי אלאלוף: תאפשרו את זה, דהיינו, השוטף פלוס עד שנה.

<נועה בן שבת: ההפרדה החשבונאית תתבצע במהלך של תקופה של שנה ומשנה עד התחילה - - -

<לימור תוסיה כהן: שנה מהתחילה הפרדה חשבונאית וכעבור 3 שנים כל פעילותו בתחום השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: זה שלוש שנים נוספות וזה מגיע לארבע שנים.

<לימור תוסיה כהן: המסגרת הדיונית קצת רחוקה מאיתנו כי לא היינו שותפים לכל הדיונים.

<לימור תוסיה כהן: הבנו שמה שמדריך את הוועדה זה קשיי הפיקוח.

<לימור תוסיה כהן: לכן, אין מניעה לדרוש דיווחים שוטפים לרגולטור ככל שיידרש.

<לימור תוסיה כהן: עמותות חייבות להגיש דיווחים כספיים ודיווחים מילוליים מידי שנה וגם דיווחים שוטפים על כל מיני אירועים בחיי העמותה.

<לימור תוסיה כהן: אבל ככל שהדיווחים האלה לא מספיקים לרגולטור, כמובן אפשר לדרוש דיווחים ככל שהרגולטור יידרש להם.

<נועה בן שבת: הדיווחים שנמסרים לרשם העמותות פתוחים לציבור?

<לימור תוסיה כהן: כן, וודאי.

<אביטל שרייבר: הדיווחים השוטפים.

<אביטל שרייבר: לא כל הדיווחים מעבר לשוטפים.

<לימור תוסיה כהן: ישנה בעיה נוספת שהוצפה בפנינו ואולי גם לה תרצו לתת פתרון בנפרד.

<לימור תוסיה כהן: הבנו שיש בעיות שכר בגופים האלה.

<לימור תוסיה כהן: גם בעניין הזה אין מניעה לקבוע - - -

אלי אלאלוף: יש בחוק של העמותות מגבלות לגבי שכר.

<לימור תוסיה כהן: יש בחוק העמותות סמכות לשר המשפטים לקבוע מגבלות שכר לנושאי משרה.

<לימור תוסיה כהן: עד היום לא נעשה שימוש בסמכות הזאת אלא לגבי חברי דירקטוריון וחברי ועדת ביקורת.

מיקי לוי: איך נמנע שמנכ"ל יפסיק להרוויח 940,000 שקלים בשנה?

<לימור תוסיה כהן: החוק הספציפי הזה יכול לקבוע בתוכו, ככל שתמצאו לנכון.

מיקי לוי: תציעו לנו, יש כרגע בעיה.

שולי מועלם-רפאלי: אני מניחה ששכר מנכ"לי עמותות הוא לא רק בעמותות השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: למיטב זכרוני יש מגבלה, עד 25% מההכנסות.

אלי אלאלוף: ההוצאות המנהליות לא יכולות לעבור - - -

<אביטל שרייבר: זה הנחיות של החשכ"ל לגבי עמותות נתמכות.

<אביטל שרייבר: זאת לא חקיקה, זאת לא מגבלה לגבי שכר.

אלי אלאלוף: לא הייתי רוצה עכשיו בחוק שלנו לקבוע את נושא השכר, בבקשה.

אלי אלאלוף: זאת בעיה כוללת.

אלי אלאלוף: שר האוצר קבע מה שקבע לגבי הגופים הציבוריים, תחליטו גם אתם.

<לימור תוסיה כהן: יש פה גופים בעלי מאפיינים מאוד מאוד ייחודיים ולכן אפשר להתייחס אליהם כקבוצה ולקבוע, אם רוצים לקבוע.

שולי מועלם-רפאלי: למה?

שולי מועלם-רפאלי: יש המון עמותות נתמכות.

שולי מועלם-רפאלי: לא נראה לי שנכון עכשיו לשים עליהם איזה – זה לא לוקח למקום טוב בעיניי.

<לימור תוסיה כהן: הצפתי את זה כי הבנתי שיש איזו בעיה.

<לימור תוסיה כהן: אמרתי שאנחנו מנותקים קצת מהמסגרת הדיונית.

שולי מועלם-רפאלי: שיעמוד המנכ"ל הזה בתוך הכללים של החשכ"ל.

מיקי לוי: שולי, בבדיקה שנעשתה לפני 4 שנים התגלה שמנכ"ל עמותה מסוימת מרוויח כ-900,000 שקלים, יותר מראש ממשלה.

מיקי לוי: מנכ"ל עמותה מסוימת מרוויח 720,000 שקלים.

מיקי לוי: אני יכול להמשיך עוד כהנה וכהנה, הדוחות האלה גלויים.

מיקי לוי: היא אומרת שיש כאן איזו שאלה לגיטימית.

מיקי לוי: אלא אם כן את אומרת לי שיש מגבלה בחוק.

מיקי לוי: אם יש מגבלה בחוק, אז אותו מנכ"ל עבר על החוק.

מיקי לוי: תעזרו לי בעניין הזה.

מיקי לוי: איך מנכ"ל עמותה מהשירות הציבורי מרוויח פי 2 מראש הממשלה.

אלי אלאלוף: אולי נדבר על משכורת ראש הממשלה?

מיקי לוי: חס וחלילה, אני נותן לו את הכבוד המגיע.

אלי אלאלוף: את מעלה בעיה אמיתית ואני לא הייתי רוצה לפתור אותה עכשיו.

אלי אלאלוף: תנו לנו אפשרות להתייעצות עם החשכ"ל, עם משרד המשפטים ועם רשם העמותות ונראה אם אנחנו מתייחסים דווקא בחוק הזה לנושא השכר.

אלי אלאלוף: בכל מקרה זה יהיה נקודתי לעמותות השירות הלאומי בלבד.

שולי מועלם-רפאלי: השאלה האם עכשיו נעבור על כל החוקים המתייחסים לעמותות נתמכות וגם שם נקבע את השכר של המנכ"לים?

אלי אלאלוף: שולי, אני כרגע לא חושב לנכון לקבוע את זה בחוק שלנו.

אלי אלאלוף: בינתיים תעשו את הבדיקה ביניכם.

אלי אלאלוף: אני חושב שלא נסיים היום את החוק.

אלי אלאלוף: תעשו את הבדיקה ותשתדלו תוך שבוע עד עשרה ימים לחזור אלינו עם המלצה מגובשת.

אלי אלאלוף: זה באחריות היועצת המשפטית שלנו.

<ישעיהו אברהם: אני היועץ המשפטי של "בת עמי".

<ישעיהו אברהם: אני רוצה להעיר שמבחינה חוקית הבעיה תהיה לכל העמותות שמפעילות שירות לאומי בגלל שהדרישה היא לא שבפועל כל עיסוקם יהיה אלא שהתקנון שלהן גם יקבע את זה.

<ישעיהו אברהם: לכן כל העמותות יצטרכו לעבור תהליך של שינוי התקנון שלהן ויצטרכו לבדוק האם זה שינוי - - -

אלי אלאלוף: השכר?

אלי אלאלוף: או לגבי כל החוק?

<ישעיהו אברהם: שינוי התקנון של העמותה.

אלי אלאלוף: תקנון של העמותה לגבי החוק הזה?

<ישעיהו אברהם: לא, לגבי העניין של "כל עיסוקו".

<ישעיהו אברהם: הם יצטרכו להוציא את כל המטרות האחרות שלהם ולהגיד שכל עיסוקם הוא רק שירות לאומי.

<ישעיהו אברהם: יצטרכו לבדוק אחר-כך האם זה אישור שהוא באישור בית משפט או שמספיק אישור הרשם.

<ישעיהו אברהם: לכן זאת בעיה כללית.

<ישעיהו אברהם: הבעיה שלנו יותר מורכבת בגלל שגם המבנה שבו אנחנו עבדנו במשך השנים זה סוג של שותפות בין שתי עמותות שיש להן אישור להפעלה של שירות לאומי.

<ישעיהו אברהם: אני רוצה לומר את הדבר הבא: בזמנו היושב ראש אמר לנו שהוא מבטיח לנו שזה יעבור אבל אנחנו לא ניפגע.

<ישעיהו אברהם: אני אומר, שלהערכתי אם בחוק זה לא יוסדר ברמה כזאת או אחרת, אז בסופו של דבר נישאר רק עם ההצהרות הטובות וכשזה יגיע לידי יישום זה ייתקע מכל מיני סיבות.

<ישעיהו אברהם: אני רוצה לתת לאדוני דוגמה אחת.

<ישעיהו אברהם: ב-2007 המדינה החליטה להעביר את הספרייה הלאומית מהאוניברסיטה עברית, להקים חברה לתועלת הציבור.

<ישעיהו אברהם: בין היתר היא קבעה שם סעיף שאומר שכל ההעברות של הנכסים יהיו פטורות ממס.

<ישעיהו אברהם: זה נכנס בסעיף.

<ישעיהו אברהם: אף יועץ משפטי לא חשב שיש בעיה לנסח את זה.

<ישעיהו אברהם: אז עלתה רק שאלת הארנונה.

<ישעיהו אברהם: אמרו: אין בעיה, ממילא יש להם פטור של שליש כי הם היו מוסד ציבור וגם כך הם היו באוניברסיטה.

<ישעיהו אברהם: חבל לבזבז את הזמן על להסדיר את זה.

<ישעיהו אברהם: עד היום יש להם חיוב מלא בארנונה כי אמרו להם: רגע, לפני כן הייתם באוניברסיטה, הייתם מוסד חינוך.

<ישעיהו אברהם: עכשיו אתם ספרייה, לא ברור שאתם מוסד חינוך.

<ישעיהו אברהם: עד היום הבעיה שלהם לא נפתרה.

אלי אלאלוף: היות ויש לי התנגדות עקרונית להעברת הספרייה עם הוצאה של 200 מיליון דולר, שאפשר להעביר אותן למטרות יותר חשובות לעם ישראל, אז תרשה לי לא להתייחס.

אלי אלאלוף: אנחנו לא מחוקקים חוק כדי שמישהו אחר יזלזל בו.

אלי אלאלוף: אנחנו מחוקקים חוק כדי שייושם.

אלי אלאלוף: במקרה זה, יש לנו מערכת שאמורה ליישם אותו וזאת הרשות.

אלי אלאלוף: בוא, אל תבהילו אותנו בצרות של אחרים.

<ישעיהו אברהם: לא התכוונתי להתייחס למקרה הספציפי של העניין.

<ישעיהו אברהם: אם אתה לא מסדיר את זה, אחר-כך יש בעיות.

<ישעיהו אברהם: אני אתן לאדוני דוגמה אחרת.

אלי אלאלוף: ברשותך, אנחנו רוצים להתקדם.

אלי אלאלוף: אם יש לך הערה מאוד מיוחדת כזאת, שב עם היועצת המשפטית ותלבנו יחד.

<נועה בן שבת: הטענה שלו היא, שלמעשה, אם זאת לא תהיה הוראה מפורשת ונפרדת בחוק הזה, שתקבע את העברת הזכויות, למעשה תיגרם להם פגיעה.

אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה לפגוע באף אחד.

<ישעיהו אברהם: אבל זה מה שיקרה.

אלי אלאלוף: לכן אני מציע שתשב עם היועצת המשפטית שלנו ותנסו למצוא נוסחה שמתקנת את החשש שלך.

<נועה בן שבת: אדוני, זאת שאלה שהוועדה צריכה להנחות אותי מה לעשות.

<נועה בן שבת: האם באמת לחפש נוסחה , שזה אומר תיקוני חקיקה בחוק הזה שנותנים להם מענה?

<נועה בן שבת: או, כמו שאמרנו, ללכת למסלול הקיים היום בחוק העמותות, בתוך פרק הזמן של 4 שנים, שיאפשר להם לעשות את התיקונים האלה בלי הוראות מיוחדות.

מיקי לוי: זה הכי פשוט.

אלי אלאלוף: אנחנו לא רוצים לפגוע במעבר הזה בשום עמותה ובשום מהלך בהתייחס לחוק הזה.

אלי אלאלוף: אם יש עוד אפשרות לתקן, אפשר לתקן.

<יואב ארבל: בעקבות ההוראה של היושב ראש התחלנו כבר לגלגל נוסחים להוראות בתוך החוק שלנו.

<יואב ארבל: בישיבה עם רשות התאגידים ורשות המיסים הם הסתייגו מהוראות בתוך החוק החדש לגבי הנושאים הללו.

<יואב ארבל: אני מאוד מציע שהם פה יבהירו את ההסתייגויות שלהם מהכנסת הוראות לחוק הזה ומה הם מציעים.

<לימור תוסיה כהן: מדובר פה בשני מישורים נפרדים.

<לימור תוסיה כהן: מישור הפיצול התאגידי הוא לחלוטין נפרד ממישור החבות במס.

<לימור תוסיה כהן: אנחנו מצידנו נתנו איזה פתרון.

<לימור תוסיה כהן: יש פה התחייבות של רשות התאגידים להידבר עם כל אחת מהעמותות ולמצוא פתרון מיטבי בסד הזמנים שהיושב ראש יקבע.

<לימור תוסיה כהן: מבחינת היבטי המס, אולי באמת צריך לתת איזה מענה.

<לימור תוסיה כהן: אנחנו לא רואים את עצמנו מוסמכים לדבר בשם רשות המיסים.

<לימור תוסיה כהן: אני לא יודעת אם יש פה נציג של רשות המיסים שיכול להתייחס.

<לימור תוסיה כהן: בזמנו, בישיבה שעשינו עם היועצת המשפטית של הוועדה, דיברנו שנקבל נתונים על סוג הנכסים שיש להם וננסה למצוא פתרון.

<לימור תוסיה כהן: השאלה האם הם העבירו את הנתונים שלהם.

<נועה בן שבת: רשות המיסים אמרה שיכול להיות שיש מענה כבר בחוק הקיים.

<נועה בן שבת: יש כל מיני פטורים שניתנים.

<נועה בן שבת: נראה את רשימת הנכסים שבהם מדובר ואז נוכל לדעת האם צריך הוראות מיוחדות או לא.

<נועה בן שבת: זה מה שפנינו לעמותות לעשות.

<נועה בן שבת: לצערי, ההיענות היתה מאוד נמוכה.

<נועה בן שבת: או שאני מבינה מזה שאין צורך בהוראות ואין בעיה או - - -

שולי מועלם-רפאלי: נייחס את זה לחגים.

שולי מועלם-רפאלי: תפנו לכל העמותות שייענו לפניה.

שולי מועלם-רפאלי: תוך שבועיים העמותות יעבירו את כל האינפורמציה שנדרשת כדי לראות האם יש צורך לתקן את החוק.

שולי מועלם-רפאלי: אם צריך פגישה עם רשות המיסים, היועצת המשפטית שלנו תקיים את ההתייעצות הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: אם יש צורך נזמין אותם להסביר לנו.

מיקי לוי: אתה לא מבין שהם לא רוצים שנדע איזה נכסים יש להם?

שולי מועלם-רפאלי: אולי נבטל את הפיצול שעשינו קודם בין הסיפור של החשבות לשאר הדברים ולהכול ניתן 3 או 4 שנים.

אלי אלאלוף: תאמינו לי, שמבחינה דידקטית או ארגונית זאת הצורה הטובה ביותר להכניס את המערכת הנכונה.

אלי אלאלוף: בואו נשמור על זה.

<ישעיהו אברהם: יש דברים שהזמן לא יכול לרפא.

<ישעיהו אברהם: אני אתן דוגמא: אם בכל המכרזים שהמדינה תוציא יידרש ניסיון, אז זה שעבר 3 שנים לא ירפא אותי.

<ישעיהו אברהם: אף אחד לא יוכל להכיר בניסיון שלי בעבר, אלא אם כן תהיה הוראה מתאימה בחוק.

שולי מועלם-רפאלי: יש הוראה.

מיקי לוי: שלא תבינו לא נכון, אנחנו מתעסקים בשירות הציבורי.

מיקי לוי: אתם הולכים להקים עמותה חדשה לצרכים אחרים - - -

שולי מועלם-רפאלי: להיפך, הוא מדבר על העמותה הקיימת של השירות הלאומי, שהיא לא תיפגע מההפרדה.

מיקי לוי: היא לא תיפגע כי הניסיון ימשיך להיות לזכותה.

שולי מועלם-רפאלי: אומרת נועה שיש לזה כבר הצעה בתוך החוק, איך להכיר בניסיון שהיה לכם.

<נועה בן שבת: בעמוד 89 סניף קטן ד1.

<נועה בן שבת: "העביר גוף שקיבל הכרה כאמור בסעיף קטן ד' את פעילותו בתחום השירות האזרחי לגוף אחר כדי לעמוד בדרישות סעיף 46ג(1) עד תום שלוש שנים מיום התחילה וקיבל הגוף שאליו הועברה הפעילות הכרה כגוף מוכ4ר לפי חוק זה, רשאים השר, הרשות או גוף מפעיל, לפי העניין, להביא בחשבון לעניין התקשרויות עם הגוף המוכר שאליו הועברה הפעילות, את פעילותו הקודמת של הגוף שממנו הועברה הפעילות.

אלי אלאלוף: אפשר להתקדם?

<ידעיה לוין: אני מ"בת עמי".

<ידעיה לוין: דיברנו בעבר שהשירות הלאומי יהיה גם הכנה לשירות וגם פעילות שאחרי שירות.

<ידעיה לוין: השאלה: האם אנחנו מרחיבים את המושג שירות לאומי גם להכנה וגם ליווי אחרי שירות?

אלי אלאלוף: למיטב ידיעתי רשמנו את זה.

שולי מועלם-רפאלי: מה זה ליווי אחרי שירות?

<ידעיה לוין: ליווי המשך.

<ידעיה לוין: צעירים וצעירות מרקע של מצוקה, אנחנו ממשיכים ללוות אותם לתעסוקה או לאקדמיה.

<ידעיה לוין: למה זה חלק מהשירות הלאומית?

אלי אלאלוף: צה"ל לא נותן שירות?

שולי מועלם-רפאלי: אי-אפשר לרקוד על החבל הזה משני קצוות שלו.

<שלי נורדהיים: אחרי סיום השירות הלאומי, האם אתם רוצים להגיד שהעמותות של השירות הלאומי יצטרכו להמשיך ולטפל בהם?

שולי מועלם-רפאלי: הם לא יצטרכו, הם יכולים להציע את זה לבנות.

אלי אלאלוף: מי את?

<שלי נורדהיים: אני ממשרד הרווחה.

<נועה בן שבת: דובר על-כך שהגוף המוכר יוכל לעשות פעילויות של שירות לאומי, הפניית הבנות, ליווי וגם לעשות פעולות שקשורות בשירות הלאומי אם אישרה אותן הרשות.

<נועה בן שבת: עולות פה דוגמאות: פעולות הכנה לשירות, פעולות אחרי השירות.

<נועה בן שבת: לא ניתן אישור ולא מחויבים לתת.

<נועה בן שבת: השאלה היא אם יוכלו לתת במסגרת הפעילות או שיגידו מראש שזה לא ניתן.

<שלי נורדהיים: לא סתם אני שואלת את השאלות שלי.

<שלי נורדהיים: השאלה שלי היא: למה זה חלק מהשירות הלאומי.

אלי אלאלוף: זה לא חלק מהשירות הלאומי אבל קשור לבנות של השירות הלאומי.

<שלי נורדהיים: אז למה צריך בחוק?

<נועה בן שבת: את רוצה להחליף עכשיו את שיקול דעת הרשות.

<נועה בן שבת: כשהיא תראה איזו פעילות שהעמותה רוצה לפעול בה, את רוצה שאנחנו נכריע עכשיו מה תהיה ההחלטה לגבי כל סוג של פעילות?

שלום ג'רבי: זה לא חלק מהשירות הלאומי.

שלום ג'רבי: לא מחייבים אף אחד לעשות את זה.

<שלי נורדהיים: אז למה זה צריך להיות בחוק?

שלום ג'רבי: מכיוון שאמרנו שהגופים המוכרים האלה יעסקו אך ורק בשירות לאומי, זה יאפשר להם להתעסק גם בפעילויות שקשורות לשירות הלאומי.

<שלי נורדהיים: אין לי בעיה שיתעסקו, אני רק אומרת שאם זה בחוק, יהיו לזה אחר-כך השלכות תקציביות.

שלום ג'רבי: לזה לא יהיו כי זה לא מחייב אותם לשום דבר.

מיקי לוי: אנחנו כבר בעמוד 70.

<נועה בן שבת: לא נכתוב את זה בחוק.

<נועה בן שבת: לא נכתוב "פעילות אחרי השירות".

<נועה בן שבת: אני גם לא יודעת אם הרשות מתחייבת מראש לאשר את הפעילות הזאת.

<נועה בן שבת: היא תשקול ותראה.

<נועה בן שבת: מה שאפשרה פה הוועדה זה פעילויות שקשורות בשירות הלאומי.

<נועה בן שבת: תלוי מה יתפתח.

<שלי נורדהיים: אני לא מפקפקת בזה שיש לעשות משהו עם הצעירים, אבל השאלה היא, האם זה לא תפקיד משרד הרווחה, למשל?

שלום ג'רבי: הלוואי.

שלום ג'רבי: אם משרד הרווחה יעשו אנחנו נשמח מאוד.

שלום ג'רבי: הרבה פעמים משרד הרווחה לא עושה והעמותות כן עושים.

שלום ג'רבי: בסוף אנחנו רוצים שהבנים והבנות האלה ישתלבו במעגל התעסוקה והלימודים.

שלום ג'רבי: לפעמים אני לא מבין את ההתנגדויות.

<שלי נורדהיים: אני שואלת אותך מי יממן את זה?

שלום ג'רבי: היום זה מממומן מתרומות.

שלום ג'רבי: בואו נברך על זה.

שלום ג'רבי: כל אחד שירצה לעזור להם, הלוואי.

<שלי נורדהיים: אבל זה לא קשור לחוק.

אלי אלאלוף: למשרדים תמיד חסרים תקציבים אבל אם יש גופים שיש להם דינמיקה מסוימת ומבורכת להמשיך ולטפל במי שהם טיפלו יומיים לפני כן, איך אפשר לעצור את זה?

<שלי נורדהיים: אני ממש לא רוצה לעצור אותם.

<שלי נורדהיים: אני רק חושבת שאולי זה צריך לעבור לאחריות של הרווחה.

<שלי נורדהיים: אותה פעילות שאתם עושים תעבור למשרד הרווחה.

מיקי לוי: לקחתם הכול כבר, את הפעילויות, את העבודה, את החינוך, את המעונות.

מיקי לוי: מה בדיוק תעשו?

<שלי נורדהיים: הטיפול בצעירים בסיכון הוא עדיין שלנו.

אלי אלאלוף: ברשותכם, עד כאן, לא חוזרים לשום דבר מהדיון הקודם.

<נועה בן שבת: אנחנו בסעיף 64.

<נועה בן שבת: "מימון תקני מתנדבים בידי רשות ציבורית הסעיף הזה מאפשר לרשויות ציבוריות מסוימות לממן עבור גוף מפעיל את התקן להפעלת מתנדב.

<נועה בן שבת: באופן רגיל, הגוף המפעיל עצמו מממן את התקן עבור המתנדב שהוא מפעיל.

<נועה בן שבת: כאן נקבעות הוראות מיוחדות לגבי זה.

<נועה בן שבת: "א.

<נועה בן שבת: רשות ציבורית המנויה בפסקאות (1) עד (6) להגדרה "רשות ציבורית", רשאית לממן בעבור גוף מפעיל, באופן מלא או חלקי, תקן להפעלת מתנדב".

<נועה בן שבת: ב.

<נועה בן שבת: רשות ציבורית תקבע מבחנים שוויוניים למימון תקנים להפעלת מתנדבים כאמור בסעיף קטן (א); מבחנים ברשות ציבורית המנויה בפסקה (1) להגדרה "רשות ציבורית" ייקבעו בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

<נועה בן שבת: ג.

<נועה בן שבת: הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו לעניין תקנים שמשרד ממשלתי רשאי להקצות ליחידות באותו משרד, לרבות יחידות סמך ולגופים אחרים הפועלים בתחומי פעילות אותו משרד ומתוקצבים או נתמכים על ידו שלא לפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב; השר האחראי על המשרד הממשלתי המקצה, יורה על אמות מידה וכללים להקצאת תקנים ליחידות ולגופים כאמור בסעיף קטן זה".

<נועה בן שבת: ד.

<נועה בן שבת: מבחנים, אמות מידה וכללים כאמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג) יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות הציבורית הנוגעת בדבר".

<נועה בן שבת: כלומר, אותה רשות ציבורית שאמורה לפרסם את המבחנים ולתת את המימון.

<נועה בן שבת: "ה.

<נועה בן שבת: השר, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, יקבע נוהל שלפיו יוגשו ויידונו בקשות של גופים מפעילים לקבלת מימון לתקן לפי סעיף זה.

<נועה בן שבת: ו.

<נועה בן שבת: לא יקבל גוף מפעיל מימון לתקן להפעלת אותו מתנדב, מיותר מרשות ציבורית אחת.

<נועה בן שבת: " ז.

<נועה בן שבת: רשות ציבורית תודיע לרשות עד...

<נועה בן שבת: (צריך לקבוע תאריך בכל שנה – נועה בן שבת) בכל שנה על מספר התקנים שהיא מבקשת לממן כאמור בסעיף קטן (א) ושהיא מבקשת להקצות כאמור בסעיף קטן (ג) או שהיא מבקשת להפעיל, ועל ייעודם; מימון התקנים, הקצאתם והפעלתם לא ייעשה אלא בהתאם לאישור הרשות לפי סעיף 21(1).

<נועה בן שבת: " חלק מתפקידי הרשות הם לחלק את התקנים כשמדובר ברשויות ציבוריות.

<נועה בן שבת: לפחות החלוקה הזאת - - -

אלי אלאלוף: סליחה, מה הכוונה בספציפית?

<נועה בן שבת: יש לנו כאן את ההגדרה "רשות ציבורית", את הגופים הרלוונטיים.

<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על ממשלה, רשויות מקומיות, לשכת נשיא המדינה, הכנסת, בתי המשפט והמוסד לביטוח לאומי.

<נועה בן שבת: הסוג האחר של רשויות ציבוריות זה סוג פתוח, שהוא גוף שממלא תפקיד ציבורי והוא גוף מבוקר והוא לא זכאי לממן עבור אחרים.

<נועה בן שבת: הוא מקבל הקלה אחרת כגוף מפעיל, כי הוא לא צריך לעמוד בדרישות ההתאגדות, אבל הוא צריך לעמוד בשאר הדרישות מבחינת הפעילות שלו.

<ישעיהו אברהם: העיקרון נראה לי נכון אבל אני חושש מהיישום שלו בפועל.

<ישעיהו אברהם: איך שזה מנוסח, זה מריח דומה מאוד למבחני תמיכה.

<ישעיהו אברהם: אחר-כך, השלב הבא יהיה להחיל עליו את נוהל התמיכות של היועץ המשפטי ואישורים של ועדות התמיכות.

<ישעיהו אברהם: המשמעות היא שאם משרד הרווחה או משרד אחר ירצה לחלק תקן, שזה נגיד תקן של בת אחת למוסד, אם המוסד הזה יצטרך לעבור את כל הויה דולורוזה של בקשת תמיכה עם כל הנספחים, לפי נוהל התמיכות וכדומה, הוא יגיד תודה רבה, לא שווה לי ואני לא צריך את זה.

<ישעיהו אברהם: אם זה גוף גדול, הוא צריך הרבה תקנים אבל אם זה גוף אחד - - -

אלי אלאלוף: מה ההמלצה שלך?

<ישעיהו אברהם: שייקבע בבירור, שנוהל התמיכות או הכללים שנקבעו בהוראות הייעוץ המשפטי של נוהל תמיכות, לא חלות על הדבר הזה.

אלי אלאלוף: לא, אני לא מתקן את הנהלים של היועץ המשפטי.

<ישעיהו אברהם: השאלה האם הכוונה שזה יחול?

<נועה בן שבת: הכוונה היא לא להחיל את נוהל התמיכות כפי שהוא אלא לקבוע משהו מקביל לנוהל התמיכות.

<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על כסף שיוצא מרשות ציבורית לגופים.

<נועה בן שבת: יכול להיות שהם עומדים בהגדרות של גוף מפעיל אבל הם גופים אחרים, גופים חיצוניים.

<נועה בן שבת: הם לא בהכרח עומדים בהגדרות של הגוף המפעיל, אחרת הם אולי מקבלים את התקן בעצמם.

<נועה בן שבת: המשרד הממשלתי, מבחינת חובת השוויון שלו ומבחינת ההתנהלות שלו, הוא חייב לעשות מבחנים.

<ישעיהו אברהם: המינהלת שמוציאה תקנים לאנשים בעלי מוגבלויות, היא תצטרך לפרסם נוהל תמיכות לפני שהיא תוציא את זה?

<ישעיהו אברהם: היום המצב הוא שאנחנו מתחננים מאנשים לקחת את התקן.

<ישעיהו אברהם: לכאורה, לפי החוק, זה מה שיוצא.

שלום ג'רבי: אמרתי את דעתי אתמול למשרד המשפטים.

שלום ג'רבי: בעלי צרכים מיוחדים צריך להחריג, אדוני היושב ראש.

שלום ג'רבי: מכיוון שאנחנו מתאימים את התקן לאותו אדם שהוא בעל צרכים מיוחדים, לפעמים אנחנו רוצים לחרוג מהמקומות שמותר בהם בת שירות לאומי רגילה.

מיקי לוי: בגלל ההנגשה?

שלום ג'רבי: לא רק הנגשה.

שלום ג'רבי: בגלל שאתה רוצה שהבחור או הבחורה יוכלו להתפתח.

שלום ג'רבי: לגבי בעלי צרכים מיוחדים אנחנו מבקשים להחריג.

אלי אלאלוף: מה לקבוע עבורם?

<יואב ארבל: אמר עורך דין אברהם שמדובר בנוהל תמיכות, אבל זה לא.

<יואב ארבל: אנחנו קראנו לזה סוג של תמיכות לייט.

<יואב ארבל: אין פה פרסום לציבור, אין פה את כל המהלך המסורבל.

<יואב ארבל: יש פה רק כללים שלמען השוויוניות יקבעו את חלוקת התקנים בין משרדי הממשלה.

<יואב ארבל: מכיוון שאנחנו שומעים מהשטח, לגבי אוכלוסיות מיוחדות, בעלי מוגבלויות ונוער בסיכון, שמאוד קשה למצוא מקומות שיסכימו לקבל אותם, נראה לנו באמת נכון להחריג את האוכלוסיות האלה מהסעיף האלה כי אחרת זה יהיה לגמרי בלתי אפשרי.

אלי אלאלוף: מה אומר משרד המשפטים?

<דרור גרניט: אין לי מה לומר.

אלי אלאלוף: לי אין בעיה להחריג את שתי האוכלוסיות.

<שלי נורדהיים: גם אנחנו סבורים שצריך להחריג ולהקל על אנשים עם מוגבלות וגם עם אנשים בסיכון.

<שלי נורדהיים: אני חושבת שקודם צריך למצוא להם שירות משמעותי ורק אחר-כך, אם אין ברירה, למצוא להם גם בהחרגה.

<נועה בן שבת: כרגע מדובר על החרגה מבחינת התקנים.

<נועה בן שבת: מבחינת מבחני השוויון עדיין לא דיברנו.

<שלי נורדהיים: אנחנו גם בעד להחריג אותם אבל קודם כל לעשות את הניסיון המשמעותי ולתת להם שירות משמעותי.

<שלי נורדהיים: שהם באמת יוכלו לתרום למדינה וירגישו שהם חלק מהשירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אני בטוח שזאת היתה הכוונה.

<נועה בן שבת: קודם אמרתי שאולי הם יכולים לממן גוף שאינו מפעיל.

<נועה בן שבת: הם יכולים לממן רק גוף שעומד בתנאים של גוף מפעיל.

<נועה בן שבת: סליחה, זאת היתה טעות.

<נועה בן שבת: אנחנו מדברים כרגע על העניין של הקצאת תקנים.

<ידעיה לוין: אם מדברים על החרגה של אוכלוסיית בעלי צרכים מיוחדים וצעירים עם רקע של סיכון ומצוקה, הייתי מבקש החרגה גם בתפקיד, למרות שזה לא הסעיף הזה.

<ידעיה לוין: בחוק של היום, צעיר או צעירה שרוצים לעבוד עם בעלי חיים, באוכלוסייה הרגילה אין דבר כזה.

<ידעיה לוין: נתקלנו במקרה בשבוע שעבר שצעיר וצעירה שרצו לעבוד בעמותה שעומדת בכללים של השירות הלאומי עם בעלי חיים ולא נותנים להם לעבוד עם בעלי חיים בטענה שבתפקיד כיום זה בלתי אפשרי.

<ידעיה לוין: יש עשרות צעירים שעובדים עם בעלי חיים וזה מציל להם את החיים.

<ידעיה לוין: קשה להם לפעמים לתקשר עם בני אדם, עבודה עם בעלי חיים מרימה אותם.

<ידעיה לוין: זאת פעם ראשונה שהם מרגישים נצרכים.

אלי אלאלוף: ברגע שיש התייחסות ספציפית אליהם ומשלבים אותם, אז כל הפרטים הנוספים ייבדקו.

<ידעיה לוין: צריך להחריג את זה כי היום אסור להם לעשות את זה.

אלי אלאלוף: אנחנו מתקנים את זה.

<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על הצעה שהוזכרה פה בדיון הקודם.

<נועה בן שבת: אנחנו אומרים שהשירות יבוצע בתחומי השירות בלבד והתפקידים שבהם יועסק המתנדב הם בתחומי השירות.

<נועה בן שבת: עלתה אמירה שאולי לאנשים עם מוגבלות אפשר להעסיק בתחומים שהם לא תחומי השירות.

<נועה בן שבת: הבקשה היתה לגבי משרדי ממשלה בתחומים שהם לא תחומי השירות.

<נועה בן שבת: אתה אומר שזה לא רק במשרדי הממשלה אלא במקום אחר גם בתחום שהוא לא בתחום השירות.

מיקי לוי: פגשתי מתנדבות שעבדו בגן החיות התנכ"י.

שלום ג'רבי: אני בדעה שבכל מקום שבו אפשר לקדם את האוכלוסייה הזאת צריך לקדם אותם.

שלום ג'רבי: לכן חלקתי על משרד המשפטים בעניין.

שלום ג'רבי: אותן אוכלוסיות מיוחדות, בואו נמצא להן מקום שמתאים להן כדי שהן יעשו שירות לאומי כדי שאחרי זה יוכלו להשתלב במעגל התעסוקה.

שלום ג'רבי: אני חושב שלא רק במשרדי הממשלה אלא גם בעמותות שעומדות בקריטריונים שמותר להפעיל שם.

שלום ג'רבי: התחום הוא לא תחום שמוכר לבני שירות רגילים.

שלום ג'רבי: אני בעד לפתוח לאותן אוכלוסיות.

<נועה בן שבת: השאלה: האם אתה לא מכרסם במה שאתה אומר?

<נועה בן שבת: אתה אומר ששירות לאומי אני מבצע בתחומים מסוימים.

שלום ג'רבי: אני מסכים איתך אבל אני לא אתן לילדה או ילד רגיל לשרת שם בשום אופן.

שלום ג'רבי: לפני חמש שנים היו בסך-הכול 84 בעלי צרכים מיוחדים שעושים שירות לאומי.

שלום ג'רבי: היום יש מהפכה אדירה ויש 1,500 בעלי צרכים מיוחדים ויש 700 בני נוער בסיכון ויש 100 נערים עם רישום פלילי.

שלום ג'רבי: מה אנחנו רוצים בסוף?

שלום ג'רבי: בסוף אנחנו רוצים שהם ישתלבו במעגל התעסוקה והלימודים.

שלום ג'רבי: אנחנו רוצים לעזור להורים שלא יצטרכו אחרי זה ללוות את דור ההמשך במיליוני שקלים.

שלום ג'רבי: הנה יש כאן תשואה.

שלום ג'רבי: הצבא לא רוצה אותם, אנחנו מוכנים לקלוט אותם ולעזור להם.

שלום ג'רבי: בואו נאפשר להם.

אלי אלאלוף: בוא לא נגיד שהצבא לא רוצה אותם.

שלום ג'רבי: מתקשה, מתקשה, אני חוזר בי.

<דרור גרניט: ברשות אדוני, אני רוצה להסביר.

<דרור גרניט: השורה התחתונה היא שיש טיוטה של נוסח ראשוני שעיבדנו.

<נועה בן שבת: יש טיוטה של נוסח ראשוני בעמוד 20.

שלום ג'רבי: היא מאוד צרה.

<נועה בן שבת: הרי כל השאלה פה היא הרוחב.

<נועה בן שבת: השאלה: האם נאפשר לאדם עם מוגבלות, בגלל המוגבלות, לעבוד גם בתפקיד משרדי באיזה משרד שבכלל לא קשור לתחומי רווחה.

<נועה בן שבת: אני לא יודעת לאן הדברים יתגלגלו.

<נועה בן שבת: אולי אתם יכולים להגדיר איזה מגבלות?

<דרור גרניט: יש לנו טיוטה של נוסח ואנחנו נעביר אותה עוד היום.

אלי אלאלוף: עוד היום.

<דרור גרניט: ברשות אדוני אני אסביר את הדילמה.

<דרור גרניט: התפישה הכללית של החוק הזה היא תפישה של התנדבות של פרטים לטובת הכלל.

<דרור גרניט: כלומר, הנחת העבודה הבסיסית היא שהפרט מתנדב לשירות לטובת הציבור הרחב.

<דרור גרניט: זה השירות הלאומי או הקהילתי.

<דרור גרניט: לכן אנחנו תוחמים את המקומות ואת סוגי המקומות שבהם אפשר לבצע את ההתנדבות לתחומים מסוימים ולמקומות מסוימים.

<דרור גרניט: עכשיו אומרים שיש כאן שתי אוכלוסיות מיוחדות, בעלי המוגבלויות ונוער בסיכון.

<דרור גרניט: לגביהם אומרים יש לנו תכלית שפחות חשוב לנו שהם יתרמו לכלל ויותר חשוב לנו שהם ייתרמו.

<דרור גרניט: כלומר, לראות את הפלטפורמה של השירות האזרחי כפלטפורמה שדרכה אנחנו מקדמים אותם, משלבים אותם ופותחים להם הזדמנויות.

<דרור גרניט: באמירה הזאת גלומה השאלה: עד כמה רחוק הולכים?

<דרור גרניט: עד כמה נוגסים באבני היסוד של ההסדר כדי לשנות את ההסתכלות מהסתכלות של תרומה לכלל לתרומה של הכלל לפרטים המיוחדים האלה?

אלי אלאלוף: זה סימן שלא הבנת מה שמוצע.

אלי אלאלוף: להוציא מישהו מהתלות המוחלטת במערכת על-ידי הכשרתו והפעלתו זה לא עזרה לכלל?

אלי אלאלוף: מי אמר?

אלי אלאלוף: מישהו עם צרכים מיוחדים, שבאים מאוכלוסיות מיוחדות כאלה ואחרות, שגם נבנות בזכת הפעילות שלהם, זה לא טוב לכלל?

אלי אלאלוף: באמת, על תעשו פלפול של הפלפול של זה.

אלי אלאלוף: אני מציע שנעצור, תודה.

<נועה בן שבת: תעבירו נוסח.

<נועה בן שבת: אני מבינה שיש פה גם את ההסתייגות שדובר עליה ממשרד הרווחה.

<נועה בן שבת: פה הצענו שזה חיוניות השירות לשילובו של האדם עם מוגבלות כמתנדב.

<נועה בן שבת: כעת אני מבינה שאתם אומרים שקודם נעשה ניסיון לשלב אותו בתפקיד אחר.

<נועה בן שבת: ניסיון או שנשקלה האפשרות לשלב אותו?

<שלי נורדהיים: אנחנו רוצים שהשירות שלו יהיה גם משמעותי ולכן זה עונה גם לנציג ממשרד המשפטים.

אלי אלאלוף: אם בזכות הפעילות הזאת הוא ייצא ממעגל הנתמכים האין סופי, זה טוב לכלל.

אלי אלאלוף: גם לאוצר זה טוב.

<שלי נורדהיים: נכון, אבל אני גם רוצה להדגיש לנציג ממשרד המשפטים, שאני מקווה מאוד שאתה מבין שגם התרומה שלהם היא משמעותית וחיונית עם ליווי מתאים.

<שלי נורדהיים: לכן אנחנו רוצים קודם כל לתת עדיפות למקום חיוני.

<שלי נורדהיים: אבל, כמו שאמר מנכ"ל השירות שר שלום, אם באמת לא תמצא להם אז מה תעשה?

<שלי נורדהיים: בגלל זה תימנע מהם הזכות הזאת?

<שלי נורדהיים: תשאל למה אנחנו כמשרד הרווחה מאוד מעורבים פה?

<שלי נורדהיים: בדיוק בגלל הסיבה שעלתה כאן.

<שלי נורדהיים: אנחנו חושבים שצריך לקדם את הזכות של האנשים לשרת שירות מלא ושוויוני ושגם להם תהיה הזכות.

<שלי נורדהיים: חוץ מזה, הם עובדים בהתנדבות שנה שלמה.

<שלי נורדהיים: מה זאת אומרת, לאדם מגיע שכר כשהוא עובד.

<שלי נורדהיים: הוא לא מקבל שכר, הוא עובד בהתנדבות.

<שלי נורדהיים: אתה לא חושב שזה משהו שהוא חלק מההתנדבות למען הכלל?

<שלי נורדהיים: אחרת שיקבל שכר.

אלי אלאלוף: הסוגיה מקובל, נתקדם.

<מרים לסר: אני מארגון שמייצג עולים חדשים.

<מרים לסר: אני חושבת שאוכלוסייה של עולים חדשים שבאים ישירות לארץ כדי להתנדב היא אוכלוסייה שגם צריך להחריג, להתאים את התנאים ולראות באיזה מוסדות הם יכולים לתרום.

<מרים לסר: גם השירות הציבורי צריך לפתוח להם דלתות ולתת להם אפשרות לתרום במקומות שהם יכולים להואיל ולא להגביל אותם בשל קשיי השפה, כאשר יודעים שהם לומדים באולפן במקביל.

<מרים לסר: נעמה עובדת בשביל עמותת "בשביל" והיא מסייעת לעולות החדשות בתחום השירות הלאומי.

בן פזי: אני מעמותת "בשביל".

בן פזי: אנחנו עובדים בליווי של בנות שירות בודדות שמגיעות לארץ מכל העולם.

אלי אלאלוף: כמה מתנדבות כאלה יש?

שלום ג'רבי: בין 300 ל-400.

אלי אלאלוף: הן כבר קיבלו תשובה שהם נכנסו?

שלום ג'רבי: שאלה טובה.

שלום ג'רבי: החוק אומר ששירות לאומי אי-אפשר לעשות בלי פטור מארץ.

אלי אלאלוף: מה קורה עם הפטורים?

שלום ג'רבי: נמרוד ארג'ואן העמיד שם אשת קשר כדי שאנחנו נוכל להפנות אליה את האנשים כדי שיקבלו פטור מהר.

שלום ג'רבי: יש עם זה קצת בעיות.

שלום ג'רבי: יש לנו פגישה בשבוע הבא כדי לקדם את זה, אבל אנחנו עובדים במסלול כדי שהן יקבלו כמה שיותר מהר את הפטור על-מנת שיוכלו להיכנס לשירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אני מקבל לחץ לא מתון ומאוד אישי, אז בבקשה תטפלו בזה.

<צחי רביבו: אני סגן מפקד "מיטב" החדש.

<צחי רביבו: אני מכיר את הסוגיה ואנחנו עוסקים בה ולקראת השבוע הבא אנחנו נסדיר אותה.

אלי אלאלוף: לפעמים במשפחה מותר על דברים טובים.

אלי אלאלוף: אלה בנות שנמצאות פה בארץ וממתינות בכיליון עיניים למהלך הזה, אז תטפלו בזה בזריזות הנדרשת.

מירב בן ארי: הן באות במיוחד רק כדי לעשות שירות לאומי?

מירב בן ארי: חייל בודד מגיע מחו"ל כדי לעשות שירות.

מירב בן ארי: אני שואלת שאלה.

מירב בן ארי: חייל בודד נמצא בלוס אנג'לס, הוא רוצה להתגייס ומגיע לפה.

מירב בן ארי: לפעמים הוא חוזר לחו"ל ולפעמים הוא נשאר.

מירב בן ארי: הבנות האלה מגיעות במיוחד, או שהן כבר גרות כאן?

שלום ג'רבי: החוק אומר שמי שיכול לעשות שירות לאומי זה רק מי שהוא אזרח מדינת ישראל אז הן עושות עלייה.

שלום ג'רבי: אלה בנות שעושות עלייה וההורים נמצאים בחו"ל.

שלום ג'רבי: היא בת בודדת והיא עולה לכאן.

שלום ג'רבי: היא אזרחית מדינת ישראל שבאה לגור במדינת ישראל ובאה לעשות שירות לאומי.

מירב בן ארי: ואז היא נשארת?

שלום ג'רבי: לא חובה.

אלי אלאלוף: יש עולים חדשים שבאים ומנסים ואם לא מצליח הם חוזרים.

אלי אלאלוף: בכל מקרה, זה טוב למדינה.

אלי אלאלוף: אני עשיתי דבר כזה לפני 50 שנה ועוד לא התאכזבתי.

בן פזי: אני מעמותת "בשביל".

בן פזי: אני אשמח להתייחס לשאלות שעלו פה.

בן פזי: רוב המוחלט של הבנות מגיעות במטרה לעלות לארץ, אבל לא כולן.

בן פזי: יש אחוז מסוים של בנות שהן כמו חיילים בודדים, מגיעות כדי לעשות שנה אחת וחוזרות לחו"ל.

בן פזי: מהניסיון שלנו ראינו שככל שיש יותר תמיכה בבנות האלה וככל שיש יותר מעטפת שמקבלת אותן ומחבקת אותן, הן נשארות בארץ.

בן פזי: הן עולות לארץ ורואות את העתיד שלהן פה במדינת ישראל.

אלי אלאלוף: זה ברור, בואו נתקדם.

<ידעיה לוין: לגבי הסעיף שדיברנו עליו קודם, דהיינו, בעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.

<ידעיה לוין: אמרנו שנחריג אותם.

<ידעיה לוין: כפי מה שמופיע כרגע זה רק לרשות ציבורית ולא לעמותה.

<ידעיה לוין: אני נותן דוגמא: עבודה עם בעלי חיים.

<ידעיה לוין: כמעט כל מי שעובד עם בעלי חיים זה עמותות ולא רשות ציבורית.

<נועה בן שבת: אולי נבהיר שהתקנים שמחלקת הרשות לעניין של אנשים עם מוגבלות וצעירים בסיכון לא יחולו עליהם הוראות הסעיף אם כי יצטרכו גם הם לעמוד באיזה מבחנים.

<ידעיה לוין: לא רק הרשות, כל מי שמחלק.

<ידעיה לוין: רק להבהיר.

<ידעיה לוין: הסעיף הזה מדבר על תקנים שמשרד ממשלתי מממן לגוף שהוא מחוץ למשרד.

<ידעיה לוין: זה הנושא של הסעיף.

שלום ג'רבי: אמרנו את דעתנו, שאנחנו מדברים כמובן גם בעמותות שעומדות בקריטריונים.

<ידעיה לוין: אבל זה לא כתוב כאן.

שלום ג'רבי: זה הטיפול שעושים.

אלי אלאלוף: יהיה תיקון.

<נועה בן שבת: נביא את זה שוב לוועדה.

<נועה בן שבת: לגבי הנושא של העולות הבודדות.

<נועה בן שבת: אנחנו מבינים שצריך את העמותות המלוות וצריך לתת להן עזרה.

<נועה בן שבת: באיזה תחומים אנחנו רוצים?

<נועה בן שבת: לפני כמה דיונים דיברנו על הנושא של העולות הבודדות והסמכנו את השר לקבוע בתקנות הוראות מיוחדות לגבי תנאי השירות שלהם.

<נועה בן שבת: מה עוד אתם רוצים?

<נועה בן שבת: איך אתם רוצים לתרגם את זה עכשיו פה לחקיקה?

<נועה בן שבת: אתם רוצים גם פה שאפשר לממן תקנים?

<נועה בן שבת: אני לא חושבת שהרשות מממנת תקנים, אז זה לא נוגע למימון תקנים.

<נועה בן שבת: אתם רוצים העסקה בתחומים שהם לא תחומי השירות הלאומי?

<נועה בן שבת: צריך לשאול אם יש לזה הצדקה.

<נועה בן שבת: לא ברור מה הבקשה.

<יואב ארבל: זה כבר נמצא בפנים.

אלי אלאלוף: ישלבו אותם בכל המערכת כדי שירגישו ישראלים מהיום הראשון, אחרת כל הזמן ירגישו עולים חדשים.

<מרים לסר: שלחנו אתמול בקשה.

<נועה בן שבת: אני לא מקבלת את ההחלטות פה.

<נועה בן שבת: זה המקום להעלות את הבקשות ולהגיד מה אתם רוצים.

בן פזי: אני אגיד בקצרה שהבקשה שלנו היתה לעגן בתוך החוק את ההתייחסות לאוכלוסייה של בנות עולות.

בן פזי: כמו שיש התייחסות מיוחדת לבעלי צרכים מיוחדים ולנוער בסיכון, לתת לזה עיגון מבוסס יותר בתוך החוק.

<מרים לסר: כרגע זה ניתן לפי החלטת השר הממונה על השירות האזרחי ולפי ראות עיניו ורחשי ליבו ולא משהו מעוגן בחוק שלהם מגיעים תנאים מיוחדים.

<נועה בן שבת: אנחנו לא יודעים מה הם תנאי השירות.

<נועה בן שבת: האם זאת דירה יותר מצוידת?

<נועה בן שבת: האם זה חופשות יותר ארוכות?

<נועה בן שבת: לכן אמרנו שנשאיר את זה לשר.

<נועה בן שבת: אני מפנה לסעיף 89ב בעמ' 86: "תנאי השירות של מתנדבים ככל שלא ייקבעו בתוספת, השר רשאי לקבוע הוראות בעניינים האלה ורשאי לקבוע הוראות כאמור לגבי סוגי מתנדבים שונים, לרבות מתנדבים עולים חדשים בהתאם למאפייניהם המיוחדים".

<נועה בן שבת: השאלה: האם צריך פה בחוק לקבוע הוראות מעבר לזה?

<נועה בן שבת: אני מציעה שתעלו את הדברים שלכם פה בוועדה.

<נועה בן שבת: תגידו מה אתם רוצים.

<נועה בן שבת: תגידו מה הצרכים שאתם חושבים שצריך לכתוב אותם בחוק.

<נועה בן שבת: מה צריכה לקבל בת שירות עולה?

<מרים לסר: מבחינת השכר, למשל, שהשכר יהיה יותר גבוה בגלל שאין לה משפחה תומכת שנמצאת איתה פה בארץ.

<מרים לסר: מבחינת ימי החופש, שיהיו לה יותר ימי חופש כדי שתוכל לבקר את המשפחה או כשהמשפחה באה לבקר אותה.

<מרים לסר: מבחינת ההצטיידות של הדירה.

<מרים לסר: פשוט לעבור על כל הסעיפים - - -

<דרור גרניט: יש פה שאלה אם צריך לרדת ברזולוציה כזאת.

שלום ג'רבי: לגבי ימי חופש היא צודקת.

שלום ג'רבי: בסוף הבת עובדת במקום מסוים.

שלום ג'רבי: יש לה 22 ימי חופש כמו לכל בת שירות לאומי.

שלום ג'רבי: מעבר לזה יש עוד 15 ימים בגלל שהיא עולה בודדה לטיסה לחו"ל.

שלום ג'רבי: המקום שבו הבת משרתת בסוף רוצה שהיא תשרת אצלו.

שלום ג'רבי: אם נטיל על אותו מקום שירות לשלם משכורת יותר גבוהה וגם לתת ימי חופש, אז הוא לא ירצה להתעסק איתה.

שלום ג'רבי: צריכים להבין בזהירות כדי שלא נפגע.

שלום ג'רבי: כולנו כאן רוצים בטובתן.

שלום ג'רבי: צריך להבין, אחרי שאנחנו כותבים הכול, היא צריכה לשרת במקום.

שלום ג'רבי: אם יש לי עמותה ואני יכול לקבל בת שירות שהיא לא עולה והיא תעשה יותר ימים ופחות כסף אני אקח אותה ולא את העולה החדשה.

שלום ג'רבי: לכן צריכים להיזהר במה שאנחנו נותנים.

שלום ג'רבי: זה כל העניין.

שלום ג'רבי: מה שאפשר לתת ולעזור אנחנו נעזור.

שולי מועלם-רפאלי: כן ברור לחלוטין שבחוק ובמהות שלו אנחנו רוצים לעודד את השירות של העולות הבודדות.

שולי מועלם-רפאלי: בעינינו יש לזה חשיבות אדירה, בין אם הן נשארות ובין הן חוזרות אחר-כך לקהילות שלהן בחוץ לארץ.

שולי מועלם-רפאלי: אני כן חושבת שצריך בתוך התקנות שיתקין השר שיהיה איזה מבנה ברור של הזכויות שלהן.

שולי מועלם-רפאלי: גם אם אני מקבלת את עמדת הרשות לגבי יותר מידי חופש, אבל כן להתייחס להצטיידות של הדירה, כן לגבי שבתות וחגים.

שולי מועלם-רפאלי: איפה האיזון שאנחנו יוצרים בין הרצון שלנו שהן תבואנה לשרת והתנאים שאנחנו יכולים להעניק להן בתוך ההבנה שאנחנו לא רוצים ליצור איזה בומרנג.

שלום ג'רבי: אבל זה לא שייך לחוק.

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק, אבל לא בתוך החוק.

שולי מועלם-רפאלי: לכן קיבלתי את העמדה של הרשות ושל הוועדה, שהשר יתקין את התקנות הרלוונטיות לעולות הבודדות, שהן הקבוצה שאנחנו רוצים להתייחס אליה.

שולי מועלם-רפאלי: אני לא רוצה שתהיה פה טעות למי אנחנו מתייחסים.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו מתייחסים לבנות או בנים שעולים ובודדים.

שולי מועלם-רפאלי: בודדים עולים ולא בודדים בהגדרות רחבות יותר, שאנחנו מכירים ממקומות אחרים.

שולי מועלם-רפאלי: שם יש מענה הרבה יותר נכון בחוק.

אלי אלאלוף: אני בטוח שכשהשר יכתוב את התקנות האלה הוא ייתן גם תשובה תקציבית.

אלי אלאלוף: אי-אפשר להטיל את זה על העמותות.

אלי אלאלוף: אנחנו צריכים להיזהר, כמו ששר שלום אמר שלא יקבלו את הבנות וזה יחזור כמו בומרנג.

<אורטל יוחפז: אני מהפרקליטות הצבאית.

<אורטל יוחפז: אנחנו רק מבקשים שיהיה ברור שצריכה להישמר פה בכורה לשירות הצבאי.

<אורטל יוחפז: כלומר, שלא ייווצר מצב שבו אותה בחורה עולה בודדה תקבל יותר מאשר מי שעושה בדיוק את אותו המסלול בצבא.

שולי מועלם-רפאלי: האמת, אם זה לא היה עצוב זה היה מצחיק מה שאת אומרת.

שולי מועלם-רפאלי: המציאות היא כל-כך הפוכה, שאני חושבת שזה די מביך שאת אומרת דבר כזה.

שולי מועלם-רפאלי: סביב השולחן הזה לאף אחד אין שאלה ביחס לקדימות השירות הצבאי.

שולי מועלם-רפאלי: לאף אחד אין שאלה על הזכויות החשובות של חיילים בודדים.

שולי מועלם-רפאלי: להיפך, אני אמרתי מאוד מאוד בזהירות את מה שאמרתי, בדיוק בשביל שזה לא ישתמע.

שולי מועלם-רפאלי: לאף אחד אין שאלה.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא אומר שאנחנו לא רוצים לעודד בנות, שאם הן לא תעשנה שירות לאומי, הן לא תבואנה לכאן.

<אורטל יוחפז: ברור, לא אמרתי לא לתת להן.

<אורטל יוחפז: אמרתי שרק צריך לשים את הלב לדבר הזה.

שלום ג'רבי: אנחנו מסתפקים במה שהצבא מקבל, להשוות את התנאים.

<מרים לסר: בחצי מזה נסתפק.

אלי אלאלוף: בעיקרון, אני מכבד את צה"ל, אבל לצערי, בזמן האחרון בצה"ל יש איזו גישה של צמצום תנאי השירות לאוכלוסיות מיוחדות כאלה ואחרות כדי שיהיה שווה לרמה של האזרח הכי חלש במדינה.

אלי אלאלוף: אני מציע, נשמור על כבוד צה"ל, על עדיפותה שירות הצבאי על השירות האזרחי, זה ברור.

אלי אלאלוף: אבל תתחשבו גם אתם בתוך המערכת והשיקול לטובת החלשים יישמר ברמה הנדרשת היום.

אלי אלאלוף: אם את רוצה שיעור פרטי אני אתן לך.

<נועה בן שבת: אני רוצה לסכם את הנקודה.

<נועה בן שבת: כרגע הכנסנו את זה בהוראה תחת סעיף 89ב' שמדבר על "השר באישור הוועדה רשאי לקבוע הוראות".

<נועה בן שבת: כלומר, אנחנו עוד לא מדברים על תקנות חובה.

<נועה בן שבת: אני מבינה שהרוח פה אומרת שלגבי העולים החדשים הבודדים צריך יהיה לקבוע תקנות.

אלי אלאלוף: זה לא תקנות, זאת התייחסות מיוחדת.

<נועה בן שבת: זה לא עניין של רשות.

<נועה בן שבת: אתם רוצים לחייב את השר לתת את הדעת.

<עודד גרניט: אני לא יודע.

<עודד גרניט: אני לא הייתי מציע להפוך את זה לתקנות חובה.

<עודד גרניט: החוק הזה מספיק קשה ועמוס ברמת היקף התקנות שהוא מצריך לייצר.

<עודד גרניט: גם לגופו של עניין יש פה שאלה שהיא מאוד מאוד דינאמית.

<עודד גרניט: יש דברים שלא חייבים אותם בתקנות ואפשר לייצר אותם בכל מיני כללים.

<עודד גרניט: יש דברים שצריך יהיה לייצר בתקנות.

אלי אלאלוף: כתוב רשאי.

אלי אלאלוף: אני מסכים איתך, סוף סוף.

<עודד גרניט: לכבוד הוא לי.

<נועה בן שבת: אתם רוצים לציין פה שזה מתנדבים עולים חדשים בודדים?

אלי אלאלוף: כן.

שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, כפי שדיברנו.

<מרים לסר: אז השר יהיה רשאי ולא חייב לקבוע תקנות?

שולי מועלם-רפאלי: המילה "רשאי" היא מספיק חזקה.

שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת את זה באופן אמיתי.

שולי מועלם-רפאלי: אם היינו חושבים שצריך פה נוסח אחר, אז היינו כותבים אותו.

שולי מועלם-רפאלי: המילה "רשאי" לא מאפשרת התעלמות.

שולי מועלם-רפאלי: אני גם לא חושבת שזאת הרח שעוברת מפה.

שולי מועלם-רפאלי: יש אחריות של המנהלת, יש אחריות של השר.

אלי אלאלוף: לסיכום, אנחנו אוהבים את צה"ל, אוהבים את העולים וכולם רצויים במדינה הזאת.

אלי אלאלוף: בזכות צה"ל אנחנו פה.

מירב בן ארי: שמעתי את היושב ראש מדבר על זה במליאה, נכון?

אלי אלאלוף: בלי קונטקסט.

<נועה בן שבת: אנחנו חוזרים לסעיף 64ז.

<נועה בן שבת: אמרנו שהרשות צריכה להודיע בכל שנה על מספר התקנים.

<נועה בן שבת: יש לכם תאריך?

<נועה בן שבת: זה הנושא של חלוקת התקנים בידי הרשות, שהרשות מרכזת אצלה את כל התקנים למטרת חלוקתם.

שלום ג'רבי: ב-1 לספטמבר מתחילים את השירות.

<קריאה: ב-1 בינואר.

<נועה בן שבת: בשנה שקדמה לה.

שלום ג'רבי: זה לא טוב.

שלום ג'רבי: אם אחרי זה פתאום תהיה עמותה נוספת חדשה שמשרד החינוך יחליט - - -

אלי אלאלוף: מתי אתה ממליץ?

שלום ג'רבי: דוד, תעזור לי, אתם הגוף המפעיל הגדול.

<דוד פלבר: אני ממשרד החינוך.

<דוד פלבר: היום, כשאנחנו מבקשים להציב בנות בספטמבר בבתי הספר, אנחנו בינואר הקודם, בערך סביב חנוכה, מודיעים לעמותות מה תהיה הדרישה שלנו.

<דוד פלבר: יש להן מינואר ועד אוגוסט לחפש ואז לעשות הכשרה בקיץ ולהציב אותן בספטמבר.

<דוד פלבר: אני חושב שעד ינואר לגבי ספטמבר העוקב.

אלי אלאלוף: אנחנו מתייחסים ללוח הלועזי?

<נועה בן שבת: ינואר אפשר לכתוב בלוח לועזי.

<נועה בן שבת: הדיווח בינואר לגבי ספטמבר הבא.

<נועה בן שבת: לפני שעוברים לסעיף 65 שאלה לצבא לגבי נושא האישורים.

<נועה בן שבת: היה פה סעיף שנגע למתן האישורים על אי קריאה לשירות.

<נועה בן שבת: היה סעיף כזה ואנחנו המרנו אותו בסעיף 3א'.

<נועה בן שבת: יש פסקאות שמדברות על למי אפשר לקרוא לשירות ובין השאר מי שצה"ל אישר "כי לא נקרא לשירות וכי אינו צפוי להיקרא לשירות".

<נועה בן שבת: אני רוצה לוודא שהדבר הזה מקובל עליכם.

<נועה בן שבת: אנחנו לא צריכים לעשות פה את הוראות העברת המידע.

<נועה בן שבת: אני לא חושבת שצריך להיכנס בחקיקה ראשית לדברים האלה.

<נועה בן שבת: אני מניחה שאתם יכולים למסור את המידע הזה.

<נועה בן שבת: אתם תמסרו את האישורים בדרך שתמצאו לנכון או שאתם רוצים סעיף מפורש לסעיף הזה?

<צחי רביבו: אני סגן מפקד מיטב.

<צחי רביבו: תודה שאת מעלה את זה.

<צחי רביבו: בסוגיה הזאת רצינו לחדד את סוגיית התפקידים.

<צחי רביבו: כשאנחנו שולחים חייל לשירות מחוץ לצבא לימל"ים מסוימים, מאוד חשוב השוני בין הגדרת התפקידים.

<צחי רביבו: אם אנחנו שמים חייל שמשרת בימ"ל איקס ושמים בתפקיד מקביל מי שעושה שירות- - -

שולי מועלם-רפאלי: מה זה ימ"ל?

<צחי רביבו: יחידה מחוץ לצבא.

<צחי רביבו: למשל, משטרת ישראל.

<צחי רביבו: אתה שם חייל בתפקיד מבצעי של סייר.

<צחי רביבו: אם מישהו עושה שירות לאומי הוא לא יבצע את אותו תפקיד מקביל, כי יש שוני בין השירות הצבאי לשירות האזרחי.

<נועה בן שבת: חיילת ששירתה בבית ספר שדה ולצידה חיילת מהשירות הלאומי?

<צחי רביבו: אנחנו חושבים שעדיין נכון להגדיר את התפקידים בדגש של תפקידים מבצעים בגלל השוני ביניהם כי יש שם שוני.

שולי מועלם-רפאלי: מה מבצעי בחיילת שהיא מורה בבית ספר שדה לבין בת שירות לאומי.

<צחי רביבו: חידדתי את השוני.

<אורטל יוחפז: יש שוני גם בהקשר הזה.

<אורטל יוחפז: חיילת עושה תורנויות, עושה טירונות, יש עליה חובות אחרות.

שולי מועלם-רפאלי: ברור, אבל כשהם מגיעות למקום השירות הן עושות את אותה עבודה.

אלי אלאלוף: אפשר להבין על מה אתם מדברים?

<נועה בן שבת: אני שאלתי לגבי נושא האישורים.

<נועה בן שבת: אני מבינה שאין בעיה והסעיף הזה מספק.

<נועה בן שבת: הם יעבירו לרשות את המידע מי הם האנשים שלא נקראו לשירות.

<דרור גרניט: אתם משיבים על אנשים ספציפיים?

<צחי רביבו: בוודאי, בהתאם לשמות שיועברו.

<דרור גרניט: לא רק השמות שיועברו.

<דרור גרניט: בואו ניקח דוגמה קונקרטית של נער ערבי מיישוב בנצרת.

<דרור גרניט: אתם לא קוראים לו לשירות חובה.

<דרור גרניט: עכשיו הוא רוצה לגשת לשירות לאומי.

<דרור גרניט: כדי להגיע לשירות הלאומי הוא צריך להביא מסמך מהצבא?

<דרור גרניט: איך יתרחש התהליך?

<דרור גרניט: איך הרשות תדע שאותו פלוני מלכתחילה פטור משירות?

<דרור גרניט: האם הם צריכים לפנות אליכם עם שמו?

<צחי רביבו: ניתן לקבל את השמות של מי שפטור משירות ונעביר את זה בצורה סדורה.

<צחי רביבו: אותו פלוני ערבי לא מחויב בגיוס מלכתחילה.

שלום ג'רבי: אני רוצה שיהיה ברור.

שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, כל מה שקשור למגזר הלא יהודי, אין שום קשר לצבא.

שלום ג'רבי: הם לא צריכים להביא אישור מהצבא.

שלום ג'רבי: אנחנו לא מערבבים את הנושא הזה.

שלום ג'רבי: היושב ראש יודע כי ישבנו איתו בעניין עם גורמים מסוימים במגזר הלא יהודי.

שלום ג'רבי: לכן הדברים האלה צריכים להיות ברורים.

שלום ג'רבי: אני חושב שהיושב ראש בקיא מאוד בעניין.

שלום ג'רבי: למגזר הערבי הלא יהודי אין קשר לצבא ואנחנו לא צריכים שום אישור מהצבא והם גם לא עוברים בלשכת הגיוס.

מיקי לוי: יתרה מכך, ברגע שיהיה להם אישור תהיה להם סטיגמה.

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק.

שלום ג'רבי: השאלה הנוספת היא: כאשר בחור שסיים שמינית וקיבל פטור מצה"ל, לא חשוב מה הסיבה.

שלום ג'רבי: האם הצבא מעביר לנו את רשימת אותם הבחורים הצעירים האלה שקיבלו פטור מצה"ל, כדי שנעניין אותם בשירות הלאומי האזרחי.

שלום ג'רבי: נכון להיום זה לא נעשה.

שולי מועלם-רפאלי: זה הזמן.

<יואב ארבל: רק לחדד.

<יואב ארבל: אנחנו לא רוצים שהמתנדבים והמתנדבות מהמגזר הערבי יהיה להם קשר כלשהו עם הצבא.

<יואב ארבל: רצינו לוודא שכאשר יהיו לנו את תעודות הזהות שלהם ונעביר אותן אליכם, תאשרו לנו שהם לא נקראו לשירות.

מיקי לוי: הוא מדבר על מהלך הפוך.

מיקי לוי: שר שלום שואל האם אנחנו יכולים לקבל מכם את אותם שמות בתעודות הזהות כדי שאנחנו נפנה אליהם ונעניין אותם.

מיקי לוי: החשיבות של שילובם בחברה הוא ברור.

אלי אלאלוף: כל הסוגיה שאנחנו מדברים בה לא תיכנס לחוק.

אלי אלאלוף: זה עניין של נוהל בין צה"ל לבין הרשות.

אלי אלאלוף: זה עניין טכני, המהות היא ברורה.

אלי אלאלוף: אנחנו לא עושים שום התייחסות בחוק.

אלי אלאלוף: יכולים להיות נהלים בין הצבא לרשות.

אלי אלאלוף: תשבו ביניכם.

אלי אלאלוף: זאת טכניקה פשוטה וכל מה שאמרתם מקובל על כולם.

<צחי רביבו: רק לסיים בסוגיה שהעליתי בעניין התפקידים.

<צחי רביבו: השוני בין התפקידים שמבצע חייל שמשרת מחוץ לצבא אל מול שעושה, בהתאם להצעת החוק.

אלי אלאלוף: אני מבטיח לך שבשירות הלאומי לא תמצא בנות שהולכות - - -

<נועה בן שבת: הם מדברים מחוץ לצבע, למשל, צעירים שנמצאים בשב"ס, משטרה וכדומה.

אלי אלאלוף: אני מציע שתתאמו את הנוסח.

<צחי רביבו: אנחנו חושבים שזה מהותי.

אלי אלאלוף: אני מציע שתנסחו את זה ביניכם ותביאו את זה ליועצת המשפטית שתכלול את זה בהתאם.

<נועה בן שבת: אדוני, אני רק רוצה לציין שיש פה שאלה אם בכלל צריך להגיד את זה בחקיקה או שכל אחד מהגופים שמקבלים את החיילים תהיה מדיניות לשים בתפקידים שונים.

<נועה בן שבת: לא צריך את זה בחקיקה ראשית.

<צחי רביבו: זה דבר מאוד מהותי.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר ופה אני מסיים את הדיון הזה.

אלי אלאלוף: אתם תשבו ותנסחו נוסח שמתאים לשני הצדדים.

אלי אלאלוף: אם נחשוב שזה טוב, נכלול ואם לא, נסתפק בנוהל.

<שלי נורדהיים: צריך להגיד, אדוני, שזה לא עמדת משרד הביטחון כפי שידועה לחברי הכנסת המתעסקים בזה.

אלי אלאלוף: שלי, רצית להעלות נושא אבל אם עוזבת אין טעם לקיים נושא כשאת לא תהיי.

<שלי נורדהיים: נציג הצבא רצה שאני אשתתף אבל נראה שמיצינו את הדיון הזה.

<נועה בן שבת: "סעיף 65, ניגוד עניינים.

<נועה בן שבת: "א.

<נועה בן שבת: גוף מוכר לא יפנה מתנדב לשירות בגוף מפעיל, אם קרוב משפחה של המתנדב עובד באותו גוף מפעיל או נושא משרה בו והמתנדב צפוי להיות כפוף אליו במישרין או בכפיפות מינהלית במהלך השירות" זאת תוספת שהוספה במהלך הדיונים פה.

<נועה בן שבת: "ואולם המנהל רשאי לתת היתר להפעלת מתנדב כאמור, אם שוכנע כי ניתן למנוע את ניגוד העניינים העלול להיווצר בנסיבות העניין וכי הפעלת המתנדב כאמור לא תפגע בטוהר המידות ורשאי הוא להתנות היתר כאמור בתנאים שיראה לנכון".

<נועה בן שבת: זה במקרה שכן יש כפיפות מנהלית או כפיפות ישירה, אז גם אפשר לתת היתר בכפוף לתנאים שנאמרים פה.

<נועה בן שבת: "ב.

<נועה בן שבת: נודע לגוף מפעיל על קיומה של קרבה משפחתית כאמור בסעיף קטן (א) לגבי מתנדב שמשרת אצלו, ידווח על כך לגוף המוכר שהפנה את המתנדב אליו בתוך שבועיים לכל המאוחר".

<נועה בן שבת: דיברנו כבר על נושא איסורי האפליה.

<נועה בן שבת: יש פה נוסח שנמצא פה בחוק.

<נועה בן שבת: אחרי סעיף 16א' יש נוסח לגבי איסור האפליה בהמשך לדיון הקודם.

<נועה בן שבת: "דין המדינה 66.

<נועה בן שבת: לעניין חוק זה דין המדינה כדין כל גוף מפעיל אחר".

שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, אני מבקש לא לתת את האפשרות שיהיה לשיקול דעת.

שלום ג'רבי: אני חושב שבן או בת שירות לאומי שמשרתים במישרין אצל בני משפחתם, אסור להם לשרת באותו מקום.

שלום ג'רבי: אין כאן שום שיקול דעת.

<דרור גרניט: מגוון הגופים הוא כל-כך גדול ויש אפשרויות כל-כך רבות.

אלי אלאלוף: אם אתה מסכים, למה צריך לדבר על זה?

אלי אלאלוף: סוף סוף יש הגינות.

<נועה בן שבת: את סעיף ההודעה אתה רוצה?

<נועה בן שבת: את חובת הדיווח?

<דרור גרניט: ההוראה אומרת קטגורית שגוף מוכר לא יפנה מתנדב לשירות בגוף מפעיל אם קרוב המשפחה של אותו מתנדב עובד באותו גוף מפעיל או נושא משרה בו.

<נועה בן שבת: סעיף קטן ב' יתייתר.

<יואב ארבל: הסעיף לא מתייתר.

<יואב ארבל: אם יש משהו כזה, צריך שידווחו לנו.

<אלי יפה: אצלנו הדבר הזה קיים בכל המקומות.

<אלי יפה: זה ארגון ענק.

<אלי יפה: אין כפיפות ישירה, זה ברור.

<אלי יפה: אם אין כפיפות מינהלית או במישרין זה אפשרי.

<אלי יפה: זה לאור מה שאמרת בפעם שעברה.

<אלי יפה: אם יש מישהו בתחנה, אז הבת שלו לא תוכל באותה תחנה אבל היא תוכל בתחנה אחרת.

אלי אלאלוף: אתה יכול להגיד מהתחלה מה שרצית?

<אלי יפה: שתהיה אפשרות לבנים ובנות של עובדים, אם הם לא כפופים אליהם ישירות, לשרת באותו ארגון.

<אלי יפה: אנחנו נוכל לקבל אותם, זה יהיה מוסכם על המינהלת עם ההסתייגות שזה לא יהיה בכפיפות ישירה, מנהלית או מקצועית לאותו קרוב משפחה מדרגה ראשונה.

מיקי לוי: הוא לא יוכל לעשות לו פרוטקציה?

מיקי לוי: אנחנו חיים בתוך עמנו.

מיקי לוי: אם אבא שלו נמצא באותו גוף, הוא לא יעשה לו פרוטקציה באותו גוף שהוא נמצא במקום אחר?

אלי אלאלוף: גם אם הוא בחוץ, אבא שלו יעזור.

שלום ג'רבי: מח"ט גולני לא יכול שהבן שלו יהיה בגולני?

שולי מועלם-רפאלי: ההיפך, ראוי ורצוי.

שלום ג'רבי: אני גומר לך את זה כגולנצ'יק.

שלום ג'רבי: אם אבא שלי היה מח"ט גולני לא היו מתנהגים אלי כמו שהתנהגו אלי כטירון.

שלום ג'רבי: בואו ניכנס לפרופורציה.

<ענת לייכטר: אני ממשרד הבריאות.

<ענת לייכטר: רציתי להדגיש את דבריו של אלי יפה.

<ענת לייכטר: גם אצלנו במערכת הבריאות אפשר כפיפות לא ישירה.

<ענת לייכטר: יש מצבים שיש בת שירות שהיא בת של אחות באותו בית חולים, כמובן בלי כפיפות ישירה.

מיקי לוי: אנחנו מסכימים, אין בעיה.

אלי אלאלוף: נמשיך.

<ענבל הרשקוביץ: "פרק ח', עיצום כספי 67.

<ענבל הרשקוביץ: א.

<ענבל הרשקוביץ: הפר גוף מוכר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות פרק זה, בסכום של 5,000 שקלים חדשים.

<ענבל הרשקוביץ: 1.

<ענבל הרשקוביץ: הפנה מתנדב לבצע שירות לאומי או שירות קהילתי בעבודה או בתפקיד שאין להפעיל בהם מתנדבי שירות לאומי או שירות קהילתי בהתאם להוראות לפי סעיף 7. 2.

<ענבל הרשקוביץ: לא ביצע את הוראות התקנות המנויות בתוספת השנייה לעניין הפעולות הדרושות להבטחת זכויותיו של מתנדב שהפנה לשירות בחו"ל, שנקבעו לפי סעיף 17(ד)(3) בניגוד להוראות סעיף 52(11).

<ענבל הרשקוביץ: 3.

<ענבל הרשקוביץ: לא ביצע את הוראות התקנות המנויות בתוספת השלישית לעניין הבטחת מתן התשלומים, ההטבות ותנאי השירות למתנדבים בשירות בחו"ל, שנקבעו לפי סעיף 17(ד)(4) בניגוד להוראות סעיף 52(11).

<ענבל הרשקוביץ: 4.

<ענבל הרשקוביץ: לא הגיש דיווח לרשות, בניגוד להוראות לפי סעיפים 57(א) ו-(ב).

<ענבל הרשקוביץ: 5.

<ענבל הרשקוביץ: לא שילם למתנדב דמי כיס או הוצאות נסיעה לפי התעריף, בניגוד להוראות לפי סעיף 52(8).

<ענבל הרשקוביץ: 6.

<ענבל הרשקוביץ: לא שילם דמי ביטוח לאומי או דמי ביטוח בריאות בעד מתנדב, בניגוד להוראות לפי סעיף 52(9).

<ענבל הרשקוביץ: 7.

<ענבל הרשקוביץ: לא ביצע פעולה שהטיל עליו המנהל, לרבות לעניין בדיקת מתן זכויות למתנדבים ובדיקת מילוי הוראות חוק זה על-ידי גופים מפעילים, בניגוד להוראות לפי סעיף 52(16).

<ענבל הרשקוביץ: 8.

<ענבל הרשקוביץ: לא הודיע לשר על שינוי שחל בפרט מהפרטים שמסר לפי סעיף 46(ג) בהתאם להוראות לפי סעיף 48.

<ענבל הרשקוביץ: 9.

<ענבל הרשקוביץ: הפנה מתנדב לשירות בגוף מפעיל בלי לקבל מהמתנדב ומהגוף המפעיל הצהרה בעניין קרבה משפחתית לעובד מעובדי הגוף המפעיל בהתאם להוראות סעיף 52(13).

<ענבל הרשקוביץ: 10.

<ענבל הרשקוביץ: לא ערך הסכם התקשרות בכתב עם מתנדב שהפנה לשירות או עם גוף מפעיל שאליו הוא מפנה מתנדבים, בניגוד להוראות סעיף 53.

<ענבל הרשקוביץ: 11.

<ענבל הרשקוביץ: לא מסר עותק מהסכם התקשרות לגוף מפעיל או למתנדב, בניגוד להוראות סעיף 53(ג).

<ענבל הרשקוביץ: 12.

<ענבל הרשקוביץ: קיבל הצהרת מתנדב או דיווח מאת הגוף המפעיל בדבר קיומה של קרבה משפחתית לעובד הגוף המפעיל והפנה את המתנדב לשירות באותו גוף מפעיל, בניגוד להוראות סעיף 65(א).

<נועה בן שבת: יש פה רשימה של הפרות.

<נועה בן שבת: כולן מתייחסות להפרות שמבצע הגוף המוכר, שכל אחת מהן מוצע בגינה לקבוע סכום של 5,000 שקלים.

<נועה בן שבת: היו פה הסתייגויות של חבר הכנסת מיקי לוי שדיבר על סכומים יותר גדולים.

<נועה בן שבת: מוצע על כל אחת ואחת ההפרות לקבוע עיצום כספי.

<נועה בן שבת: אולי תסביר למה בחרתם בדרך של עיצום כספי?

<דרור גרניט: אני רוצה להסביר את התפיסה לגבי עיצום כספי.

<דרור גרניט: כאשר גוף מבצע תפקיד והוא כפוף לפיקוח של רשות, לפעמים הוא חורג או מפר כל מיני הוראות של הדין ואז השאלה מה עושים איתו?

<דרור גרניט: התפישה הקלאסית היתה תפיסה של משפט פלילי, זאת אומרת, לקבוע עבירות ולומר שהפרה של הוראה כזאת וכזאת בחוק היא עבירה ואז מעמידים לדין את התאגיד או את נושא המשרה בו.

<דרור גרניט: התוצר של ההליך הפלילי בדרך-כלל הוא או מאסר או קנס.

<דרור גרניט: התפישה הכללית לעיצומים כספיים אומרת שאנחנו לא רוצים לזרוק את השחקנים מהשוק.

<דרור גרניט: אנחנו לא רוצים להגיע לתוצאה של העמדה לדין.

<דרור גרניט: אנחנו לא רוצים לעמוד ברף ראיות של משפט פלילי.

<דרור גרניט: כל עולם התוכן הפלילי הוא כלי חריף מידי ונוקשה מידי ואנחנו רוצים משהו הרבה יותר מתון ומינורי.

<דרור גרניט: שתהיה לנו איזו סנקציה כספית מעיקרה, בעצם כדי להבטיח שהגופים המפוקחים עומדים בדרישות של הדין ולתת להם מכה קטנה על הראש אבל לא לזרוק אותם מהשוק אם הם מפרים.

<דרור גרניט: זאת התפישה הכללית של עיצומים כספיים.

<דרור גרניט: בעצם, מה שקורה בסעיף הזה זה שבעצם מונים את ההפרות הפוטנציאליות של הפיקוח ואומרים שבהינתן ההפרות האלה, תבוא אותו סנקציה כספית ולא סנקציה פלילית.

<דרור גרניט: אין פה את כל הפרוצדורה הפלילית של העמדה לדין, של הרשאה וכדומה.

<דרור גרניט: יש סנקציה כספית תחומה וידועה מראש.

<דרור גרניט: אגב, בנושא הזה התקיים שיח והתבקשנו להציע להפחית את הסכום לסכום נמוך יותר לכל הפרה, בסדרי גודל של 3,000 עד 3,500 שקלים ולא 5,000 שקלים.

<נועה בן שבת: זאת עמדתכם, שזה יהיה 3,000 שקלים?

<דרור גרניט: זאת ההצעה שהתבקשנו להציג פה.

אלי אלאלוף: מה עמדתכם?

<דרור גרניט: עמדת הממשלה, כפי שאני מבין אותה - - -

אלי אלאלוף: מה עמדת משרד המשפטים?

<דרור גרניט: עמדת משרד המשפטים היא שצריך להפחית את הסכום ל-3,000 או ל-3,500 שקלים.

אלי אלאלוף: הצטרפו אלינו אורחים מהתאחדות הסטודנטים, ברוכים הבאים.

אלי אלאלוף: באתם לדיון שהוא על השירות האזרחי.

אלי אלאלוף: אנחנו מקווים שתמצאו בזה עניין.

<עודד גרניט: אמירה לגבי סכום העיצום הכספי.

<עודד גרניט: אין תורה סדורה מהו סכום העיצום הכספי הנכון לכל הפרה.

<עודד גרניט: התפישה אומרת שבסוף, אם מסתכלים על התכלית והתכלית היא ליישר את הגוף שמבצע הפרה ולהחזירו לתוך מסגרת הדין, רוצים לייצר סנקציה כספית שתהיה אפקטיבית להבטחת התיישרות חזרה לקו הדין אך שלא תהיה פוגענית מידי בגוף.

<עודד גרניט: זאת האמירה הכללית היחידה שאפשר לומר.

אלי אלאלוף: כל הפרה, לא חשוב מה חומרתה, הסנקציה יכולה להיות רק הסכום הנקוב.

<עודד גרניט: לא, יש מדרג.

אלי אלאלוף: אז ללכת כלפי מטה ולא כלפי מעלה.

<עודד גרניט: ברשות אדוני, יש פה בעצם שני פרקים.

<עודד גרניט: יש הפרות שנקרא להם קלות או סטנדרטיות, שזה סעיף א' שכרגע נמנו במסגרתו 12 הפרות.

<עודד גרניט: יש סעיף ב' שמדבר על הפרות חמורות במיוחד ואז הוא מדבר על כפל העיצום הכספי.

<עודד גרניט: אם סכום היסוד הוא איקס, אז הסכום להפרות חמורות הוא שני איקס.

<עודד גרניט: בסוף יש אפשרות לייצר תקנות הפחתה.

<עודד גרניט: כלומר, לקבוע בתקנות מנגנון שיפחית את הסכום וייצר מדרגיות רבה יותר.

מיקי לוי: הקנסות האלה מקובלות גם מהעולם של משרד התחבורה.

מיקי לוי: היכן שמדינת ישראל מסבסדת גוף, מהלך, ביצוע, מדינת ישראל נוהגת, כדי לא להיגרר לבתי המשפט – הייתי במשרד התחבורה מספר שנים, אני מכיר את זה.

מיקי לוי: המדינה מסבסדת את התחבורה הציבורית.

מיקי לוי: לדוגמא, היא מסבסדת יציאה של אוטובוס מכאן למעלה אדומים וחזרה.

מיקי לוי: חברת התחבורה התחכמה ולא הוציאה את אותו אוטובוס, מדינת ישראל מטילה עיצומים כספיים על אותה חברה כי למעשה היא סבסדה אותה.

מיקי לוי: לכן העולם הזה בהחלט מקובל.

מיקי לוי: אחרת נמצא תור ענק לפני בתי המשפט ולא שם אנחנו רוצים להיות.

מיקי לוי: יש כאן תיחום מאוד מאוד מוסדר, גם בתוך החוק, מתי זה על 12 הסעיפים ומתי המכפלה.

מיקי לוי: אם נגרור את המנכ"לים על כל הפרה לבית המשפט, לא נגמור.

מיקי לוי: לא הכוונה לפתוח להם תיקים פליליים, אנחנו לא רוצים להיות שם.

<נועה בן שבת: בכלל לא נמצא בחוק הוראה פלילית.

<דרור גרניט: המנגנון בא להחליף את התפישה היותר ותיקה שהיתה נהוגה, שבעצם אמרה שאם יש הפרה אז אנחנו מציגים את ההפרות כעבירות פליליות על כל המשתמע מכך.

<דרור גרניט: המנגנון של עיצומים כספיים הוא מנגנון הרבה יותר רך וכמובן יותר נוח ליישום.

<נועה בן שבת: אפשר להפחית את הסכום ל-3,000?

אלי אלאלוף: כן.

שולי מועלם-רפאלי: שנייה, אני רוצה להגיד משהו.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להגיד משהו מהותי ואז נדבר על גובה הקנס.

שולי מועלם-רפאלי: הקנסות מקובלות על כל מי שיושב סביב השולחן הזה.

שולי מועלם-רפאלי: מצד שני, לא יכול להיות שאנחנו נשארים במקום של "כל עיסוקו" וזה התקציב היחיד של העמותות האלה ואז אנחנו שמים מן סכומים אדירים כאלה, גם על ההפרות שהן פחות מהותיות מההפרות בסעיף ב'.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שדווקא בדוגמא שמיקי הביא, היא לוקחת אותנו בדיוק למקום שבו הקנס צריך להיות עוד יותר מופחת.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שעל רמת ההפרות הלא מהותיות נכון לנו שנסת

שולי מועלם-רפאלי: פק בקנס שהוא הרבה יותר נמוך, 1,000 שקלים או 1,500 שקלים.

שולי מועלם-רפאלי: לא נלך על קנסות כל-כך גבוהים.

שולי מועלם-רפאלי: לחברת הנסיעות שמיקי הביא כדוגמא, יש עוד הכנסות.

שולי מועלם-רפאלי: פה אין עוד הכנסות, על עיסוקו בשירות הלאומי.

מיקי לוי: ההכנסות הולכות למדינה.

שולי מועלם-רפאלי: התקציב של העמותות הוא תקציב המדינה בלבד.

שולי מועלם-רפאלי: מקובל עלינו שנכון להשית קנסות אבל גובה הקנסות צריך להיות הרבה יותר נמוך.

מיקי לוי: אני מתנגד.

מיקי לוי: בתפישת העולם שלי ביקשתי להגדיל את זה.

מיקי לוי: אם לא יהיה שוט ולא תהיה איזו מגבלה אז גם לא יתייחסו לזה.

אלי אלאלוף: לא במקרה שאלתי אם זאת עמדת המדינה או עמדת משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: בעיניי, מי שקבע ואחר-כך הסכים לשינויים כאלה ואחרים זה משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: הם באו בהצעה קונקרטית וזה אחרי הפחתה.

אלי אלאלוף: אני לא חושב היום לשבת ולהתווכח על הסכום.

אלי אלאלוף: זאת ההמלצה המרכזית של משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: קיבלנו את ההצעה שלהם.

אלי אלאלוף: אני יכול לקבל את ההמלצה או לדחות אותה אבל להתחיל משא ומתן על הסכום, ברשותכם.

שלום ג'רבי: דירגתם מה יותר חמור ממה.

שלום ג'רבי: לא שילם דמי כיס נראה לי חמור וזה צריך להיות ב-ב'.

שלום ג'רבי: דבר נוסף.

שלום ג'רבי: זה לא שעכשיו יש כאן משהו שנחיל את זה כפול 3,000 מתנדבים כי אחרת העמותות יקרסו ואין לנו עניין שיקרסו.

מיקי לוי: זה נתון אצלך בסופו של דבר.

שלום ג'רבי: אני רק רוצה שהדברים יהיו ברורים.

שלום ג'רבי: שלא ישאלו למה נתת - - - אם זה יהיה קנס אחד כפול 3,000 אז העמותה תקרוס.

<נועה בן שבת: התייעצנו עם משרד המשפטים.

<נועה בן שבת: הם אמרו שאין להם אפשרות.

<נועה בן שבת: חשבנו אולי לעשות איזה קנס שהוא סדרתי ואז הוא יותר נמוך, כמו שנעשה במזון לגבי עבירות סימון ועבירות גופים זרים.

<נועה בן שבת: הם לא תמכו באפשרות הזאת.

<נועה בן שבת: אני מוכנה לחזור ולבדוק איתם את האפשרות הזאת.

שלום ג'רבי: אם אנחנו רוצים להחיל עליהם את העניין של הקנס.

שולי מועלם-רפאלי: אבל לא להביא לקריסה שלהם.

שלום ג'רבי: אני אתן לכם מציאות שקיימת.

שלום ג'רבי: רשות השירות הלאומי לא העבירה את הכסף שמגיע לאותה עמותה במשך חודשיים שלושה.

שלום ג'רבי: זה לא בסדר, חמור מאוד.

שלום ג'רבי: יכול להיות מצב כזה.

שלום ג'רבי: לעמותה יש משאב כספי מסוים.

מיקי לוי: אבל לא היא ביצעה את העבירה, אתה ביצעת אותה.

שלום ג'רבי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: לא, היא לא שילמה לבת את דמי הכיס.

<צבי במברגר: אני חושב שהסכום גבוה אבל אני רוצה לדבר על המהות.

<צבי במברגר: רוב ההפרות הן הפרות אדמיניסטרטיביות: נתונים שמסרנו, שגיאה בנתונים.

<צבי במברגר: מבקשים פה איזו הצטיינות ברמה הבירוקרטית שעל כל אי הצטיינות יש מכה.

<צבי במברגר: אני לא חושב שמשרדי הממשלה עומדים בסטנדרטים כאלה וגם לא רשויות אחרות, שעל כל נתון שגוי - - -

אלי אלאלוף: אני לא חוזר בי ממה שאמרתי.

אלי אלאלוף: זה נקבע על-ידי משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: משרד המשפטים רוצה לשנות את הסכום.

<צבי במברגר: אני לא מדבר על הסכום, אני מדבר על המהות.

<צבי במברגר: יש פה רשימה של הפרות ברמה האדמיניסטרטיבית ואני לא חושב שיש איזה גוף במדינה שנדרש לעמוד בסטנדרטים האלה.

<צבי במברגר: שגוף שמסר נתון שגוי יקבל קנס של 3,000 שקלים.

<צבי במברגר: זה נראה לי לא סביר.

<צבי במברגר: בנוסף, עלינו לזכור שאנחנו עובדים עם גופים מתנדבים ומתנדבות.

<צבי במברגר: חלק מהנתונים האלה, אין לנו שום כלי לאלץ אותם לתת לנו את הנתון הלא שגוי.

<צבי במברגר: אם קיבלתי אימייל שגוי אין לי דרך לאמת.

<צבי במברגר: אם יש בעיה בחשבון הבנק שמסרו לי, אני אחטוף את ה-5,000 שקלים, למרות שיכולת השליטה שלי בעניין הזה היא מוגבלת.

<צבי במברגר: זה שונה ממה שאמר חבר הכנסת לוי.

אלי אלאלוף: אני רוצה להבהיר משהו, ברשותך.

אלי אלאלוף: הטלת הקנס היא באמצעות הרשות, נכון?

אלי אלאלוף: הרשות בעצם בקשר מתמיד איתכם והיא כוללת 10 גופים בשלב זה.

אלי אלאלוף: אני חושב שלפני שילכו להטלת קנס בצורה מהירה וללא שיקול דעת, יש הרבה מקום להתייחס לרצינות של הרשות.

אלי אלאלוף: תשאירו לרשות את הסמכות להטיל את הקנס מתי שהיא מוצאת לנכון, בתדירות שהיא מוצאת לנכון.

שולי מועלם-רפאלי: אז שרוח הדברים של יושב ראש הוועדה תבוא לידי ביטוי בחוק.

<צבי במברגר: אני מסכים עם היושב ראש.

<צבי במברגר: אני חושב שצריך לתת כלים בחוק, כי היום החוק לא נותן הרבה שיקול דעת לרשות.

<צבי במברגר: למשל, לגבי המכפלות שהמנכ"ל של הרשות ציין.

<צבי במברגר: אם היתה הפרה בגין פעולה אחת, אז זאת צריכה להיות הפרה אחת ואי-אפשר להכפיל את זה.

<צבי במברגר: אם, לדוגמא, לא נתתי לקבוצת בנות בחודש מסוים דמי כיס בזמן, אז זאת פעולה אחת, זה לא 5,000 פעולות.

<צבי במברגר: צריך לציין את זה.

אלי אלאלוף: שמענו ואני שוב חוזר.

אלי אלאלוף: העליתם את זה.

אלי אלאלוף: בואו נשאיר ליועצת המשפטית להביא לנו נוסחה מתואמת איתכם.

אלי אלאלוף: אני רוצה להתקדם, ברשותכם.

אלי אלאלוף: נושא הקנס, הגובה ולא להביא את זה לאבסורד, תעשו את זה בדיון נפרד.

<נועה בן שבת: נחזיר את הנושא אחר-כך לוועדה.

אלי אלאלוף: לגבי הסכום, אני אומר שנשאיר את ההחלטה הלא מתפרעת של משרד המשפטים.

<נועה בן שבת: אולי נקרא את סעיף קטן ב' שיש בו שתי הפרות ואי-אפשר לומר עליהן שהן הפרות טכניות.

<ישעיהו אברהם: אני מ"בת עמי".

<ישעיהו אברהם: בזמנו דיברנו האם אפשר לחתום על הסכם באינטרנט ונאמר שכן.

<ישעיהו אברהם: עכשיו יש פה נוסח של עבירה אם לא מסרתי עותק.

אלי אלאלוף: הלוואי שזאת היתה הבעיה.

אלי אלאלוף: עותק באינטרנט לא ניתן להעביר?

<נועה בן שבת: ראינו שהסכם בכתב מאפשר את ההעברה במחשב.

אלי אלאלוף: תעבירו הערות לייעוץ המשפטי.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם.

<ענבל הרשקוביץ: "ב.

<ענבל הרשקוביץ: הפר גוף מוכר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו כפל העיצום הכספי האמור בסעיף קטן (א): 1.

<ענבל הרשקוביץ: קיבל מתנדב לשירות לאומי או לשירות קהילתי בלי שווידא כי מתקיימים לגבי המתנדב התנאים הקבועים בסעיף 3(א) בניגוד להוראות סעיף 52(2).

<ענבל הרשקוביץ: 2.

<ענבל הרשקוביץ: הפנה מתנדב לגוף שלא אושר כגוף מפעיל, בניגוד להוראות סעיף 54(ב).

<ענבל הרשקוביץ: ג.

<ענבל הרשקוביץ: לא כלל גוף מוכר בהסכם ההתקשרות לפי סעיף 53, פרט מהפרטים שחובה עליו לכלול בו בהתאם להוראות הסעיף האמור, רשאי המנהל להטיל עליו מחצית העיצום הכספי האמור בסעיף קטן (א).

<ענבל הרשקוביץ: "

<נועה בן שבת: זה המקרה שעליו דיברת.

<נועה בן שבת: שכח איזה פרט והתעלם ממכתב של דואר אלקטרוני, אם זה נדרש בהסכם ההתקשרות, אז דווקא יש פה סכום מופחת של עיצום כספי.

<נועה בן שבת: אני רק רוצה להבהיר.

<נועה בן שבת: בסעיף ב', שר שלום ג'רבי ביקש להוסיף פה גם את הנושא של אי תשלום דמי כיס לרמה הגבוהה יותר.

אלי אלאלוף: נכון, זה כמו השכר.

<צבי במברגר: חשוב שגם משרדי הממשלה שמעבירים לנו את התשלומים יתייחסו לזה באותה רמת חומרה שפה מתייחסים כי אין הלימה בין הדברים.

אלי אלאלוף: יש הלימה.

מיקי לוי: יש הוראה של החשבת הכללית באוצר שלא לעכב יותר מ-30 יום.

<צבי במברגר: אני יכול להגיד על חשבונות ששוכבים הרבה יותר מסיבות שונות שלא קשורות לעמותות.

שולי מועלם-רפאלי: בואו נתקן את זה גם מול הרשות.

אלי אלאלוף: אז הרשות תגיד שנתקן גם מול האוצר.

שולי מועלם-רפאלי: תמצאו את הדרך הנכונה.

<דרור גרניט: אני רוצה להעיר לעניין שיקול הדעת שאדוני ציין.

<נועה בן שבת: אולי נחזור לזה.

<נועה בן שבת: ההערה נכונה.

<נועה בן שבת: בעיצום כספי אין שיקול דעת.

<נועה בן שבת: בעיצום כספי רוצים לצמצם את שיקול הדעת, זה לא בית משפט.

<נועה בן שבת: יושב שם ממונה או פקיד והוא זה שמקבל החלטה אם היתה הפרה.

<נועה בן שבת: אנחנו נביא הצעה.

<קריאה: הוספת את נושא ההתראה שזה בהחלט נכנס לשיקול דעת.

<נועה בן שבת: נכון.

<ענבל הרשקוביץ: "הודעה על כוונת חיוב.

<ענבל הרשקוביץ: "א.

<ענבל הרשקוביץ: היה למנהל יסוד סביר להניח כי גוף מוכר הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, המפורטות בסעיף 67 (בפרק זה – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי אותו סעיף, ימסור לו הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי (בפרק זה – הודעה על כוונת חיוב).

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: בהודעה על כוונת חיוב יציין המנהל, בין השאר, את אלה: 1.

<ענבל הרשקוביץ: המעשה או המחסל (ובפרק זה – המעשה), המהווה את ההפרה.

<ענבל הרשקוביץ: 2.

<ענבל הרשקוביץ: סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו.

<ענבל הרשקוביץ: 3.

<ענבל הרשקוביץ: זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המנהל לפי הוראות סעיף 69. 4.

<ענבל הרשקוביץ: שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת לפי הוראות סעיף 71 והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין הסעיף האמור.

<ענבל הרשקוביץ: זכות טיעון 69.

<ענבל הרשקוביץ: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 68, רשאי לטעון את טענותיו בכתב לפני המנהל, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.

אלי אלאלוף: חייב דיון.

<נועה בן שבת: צריך לאפשר לו את זכות השימוע.

<נועה בן שבת: זה נכון שאין לו שיקול דעת.

<נועה בן שבת: הוא לא יכול להגיד: הפעם נוותר לך.

<נועה בן שבת: יש הוראה שמאפשרת לו להטיל התראה אבל זה כפוף לנוהל, זה כפוף להוראות.

שולי מועלם-רפאלי: אז למה הוא עושה שימוע אם הוא לא יכול לקבל החלטה.

אלי אלאלוף: הוא נותן לו זמן לתקן.

<דרור גרניט: אני אחדד.

<דרור גרניט: באופן רגיל, שימוע מאפשר לבעל הסמכות המנהלית להחליט על עצם נקיטה בצעד או נקיטה בצעד שהוא פוגעני כלפי הפרט.

<דרור גרניט: פה אין לו את שיקול הדעת להפעיל או לא להפעיל את הצעד.

<דרור גרניט: יש לו את שיקול הדעת העובדתי.

<דרור גרניט: השימוע הוא רק להגיד: המצב הוא לא כך וכך, כן שילמתי, כן העברתי, כן ביצעתי ולא היתה הפרה.

<דרור גרניט: אם הוא מגיע למסקנה שהיתה הפרה, אין לבעל הסמכות שיקול.

אלי אלאלוף: אז הוא לא מזמין אלא יש התנגדות ואז הוא נותן לו את ה-30 יום לתקן.

<נועה בן שבת: בדרך כלל בתקנות ההפחתה מתייחסים לתיקון הפעולה בהפחתה של סכום העיצום הכספי.

<נועה בן שבת: לפעמים יש התייחסות למחזור העסקאות של הגוף ואז אפשר למנוע התמוטטות של הגוף.

<נועה בן שבת: זה גם דבר שאנחנו רואים שזה הולך ונהיה מקובל.

<נועה בן שבת: אני לא אומרת שבהכרח זה יהיה פה, זה תלוי מה תביא הרשות אחר-כך כתקנות.

<נועה בן שבת: אלה דברים שנועדו למנוע התמוטטות או התחשבות בנסיבות ספציפיות.

<נועה בן שבת: אבל אם מצאנו שיש הפרה וכבר עברנו את שלב ההתראה אז צריך יהיה להטיל את העיצום הכספי ואין פה הרבה שיקול דעת.

אלי אלאלוף: אוקיי, בואו נמשיך.

<ענבל הרשקוביץ: "החלטת המנהל ודרישת תשלום 70.

<ענבל הרשקוביץ: א.

<ענבל הרשקוביץ: המנהל יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי סעיף 69 אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 72.

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: 1.

<ענבל הרשקוביץ: החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטון0א) להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – דרישת תשלום).

<ענבל הרשקוביץ: בדרישת התשלום יציין המנהל, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן כאמור בסעיף 73 ואת התקופה לתשלומו כאמור בסעיף 74.

<ענבל הרשקוביץ: "

שלום ג'רבי: לפי הנוסח יש שיקול דעת.

<נועה בן שבת: זה לא אוטומט.

<נועה בן שבת: אם יתברר שזה הכול היה טעות.

<נועה בן שבת: ברגע שמצאת שיש הפרה וכבר עברת את שלב ההתראה צריך יהיה להטיל עיצום כספי.

<נועה בן שבת: לא תוכל להגיד: הפעם אני יכול לוותר לך.

<ענבל הרשקוביץ: " 2.

<ענבל הרשקוביץ: החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) 1 להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה בכתב, לשלם את העיצום הכספי (בפרק זה – ד רישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את הסכום העצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו.

<ענבל הרשקוביץ: 2.

<ענבל הרשקוביץ: שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על-כך בכתב.

<ענבל הרשקוביץ: ג.

<ענבל הרשקוביץ: בדרישת התשלום או בהודעה לפי סעיף קטן (ב), יפרט המנהל את נימוקי החלטתו.

<ענבל הרשקוביץ: ד.

<ענבל הרשקוביץ: לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות סעיף 69 בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

<ענבל הרשקוביץ: הפרה נמשכת והפרה חוזרת 71.

<ענבל הרשקוביץ: א.

<ענבל הרשקוביץ: בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.

<ענבל הרשקוביץ: לעניין זה, הפרה נמשכת – הפרה נמשכת, הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור בסעיף 67 לאחר שנמסרה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרת אותה הוראה או לאחר שנמסרה למפר התראה מנהלית כמשמעותה בסעיף 78א, בשל הפרת אותה הוראה וההתראה לא בוטלה כאמור.

<ענבל הרשקוביץ: "

<נועה בן שבת: הסעיפים ימוספרו אחר-כך שוב.

<ענבל הרשקוביץ: "ב.

<ענבל הרשקוביץ: בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה סכום השווה לעיצום הכספי כאמור.

<ענבל הרשקוביץ: לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מהוראות לפי חוק זה המפורטות בסעיף 67 בתוך שנתיים מההפרה הקודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי".

<ענבל הרשקוביץ: סכומים מופחתים 72. א.

<ענבל הרשקוביץ: המנהל אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם ניתן יהיה להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכום הקבוע בפרק זה בשיעורים שיקבע.

<ענבל הרשקוביץ: סכום מעודכן של העיצום הכספי 73.

<ענבל הרשקוביץ: א.

<ענבל הרשקוביץ: העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המנהל כאמור בסעיף 70(ד) ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 77 ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי סעיף 77(ב) בידי המנהל או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: סכום העיצום הכספי כאמור בסעיף 67 יתעדכן ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו.

<ענבל הרשקוביץ: הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.

<ענבל הרשקוביץ: לעניין זה, "מדד", מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<ענבל הרשקוביץ: ג.

<ענבל הרשקוביץ: המנהל יפרסם הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב) ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות.

<ענבל הרשקוביץ: המועד לתשלום העיצום הכספי 74.

<ענבל הרשקוביץ: המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 70.

<ענבל הרשקוביץ: הפרשי הצמדה וריבית 75.

<ענבל הרשקוביץ: לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (בפרק זה – הפרשי הצמדה וריבית) עד לתשלומו.

<ענבל הרשקוביץ: גביה 76.

<ענבל הרשקוביץ: עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה ועל גבייתו תחול פקודת המיסים (גביה).

<ענבל הרשקוביץ: ערעור 77.

<ענבל הרשקוביץ: א.

<ענבל הרשקוביץ: על דרישת תשלום ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום.

<ענבל הרשקוביץ: ערעור כאמור יוגש בתוך 390 ימים מיום שנמסרה דרישת התשלום.

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: אין בהגשת ערעור כאמור בסעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או שבית המשפט הורה על-כך.

<ענבל הרשקוביץ: ג.

<ענבל הרשקוביץ: החליט בית המשפט לאחר ששולם העיצום הכספי לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א) והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר העיצום הכספי או כל חלק ממנו אשר הופקד בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו ועד ליום החזרתו.

<ענבל הרשקוביץ: פרסום 78.

<ענבל הרשקוביץ: א.

<ענבל הרשקוביץ: הטיל המנהל עיצום כספי לפי פרק זה, יפרסם באתר האינטרנט של הרשות את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת החלטה להטיל עיצום כספי: 1.

<ענבל הרשקוביץ: דבר הטלת העיצום הכספי.

<ענבל הרשקוביץ: 2.

<ענבל הרשקוביץ: מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה.

<ענבל הרשקוביץ: 3.

<ענבל הרשקוביץ: סכום העיצום הכספי שהוטל.

<ענבל הרשקוביץ: 4.

<ענבל הרשקוביץ: אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה.

<ענבל הרשקוביץ: 5.

<ענבל הרשקוביץ: פרטים על אודות המפר.

<ענבל הרשקוביץ: 6.

<ענבל הרשקוביץ: שמו של המפר.

<ענבל הרשקוביץ: "

<נועה בן שבת: "ב.

<נועה בן שבת: הוגש ערעור לפי סעיף 77, יפרסם המנהל את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העצום הכספי.

<נועה בן שבת: ג.

<נועה בן שבת: על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המנהל פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 וכן רשאי הוא שלא ל]פרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.

<נועה בן שבת: " כל הדברים שאמרנו עד אתה הם בכפוף לזה שנבדוק מחדש את ההפרות ונראה אם יש מקום התייחסות אחרת, לפי מה שאדוני ביקש.

<נועה בן שבת: התראה מינהלית" זה נועד למצבים שבהם יש הפרות בתחילת הדרך או הפרות שרוצים קודם להתרות ולהסביר איך לנהוג נכון ולא ישר להטיל עיצומים כספיים, שהרי זאת לא המטרה.

<נועה בן שבת: "78.

<נועה בן שבת: א.

<נועה בן שבת: היה למנהל יסוד סביר להניח כי גוף מוכר הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, המפורטות בסעיף 67 והתקיימו נסיבות המנויות בנהלים שהורה עליהם המנהל, באישור היועץ המשפטי לממשלה, ופורסמו באתר האינטרנט, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, התראה מינהלית לפי הוראות סימן זה; בפרק זה, "היועץ המשפטי לממשלה" – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה".

<נועה בן שבת: ב.

<נועה בן שבת: בהתראה מינהלית יציין המנהל מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למפר כי עליו להפסיק את ההפרה וכי אם ימשיך בהפרה או יחזור עליה יהיה צפוי לעיצום כספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, לפי העניין, כאמור בסעיף 71, וכן יציין את זכותו של המפר לבקש את ביטול ההתראה לפי הוראות סעיף 78ב.

<נועה בן שבת: " זאת אומרת שההתראה עדיין לא מטילה את העיצום הכספי אבל במקרה של חזרה על אותה הפרה, כבר יהיה הקנס המוגדל של הפרה חוזרת.

<נועה בן שבת: "בקשה לביטול התראה מנהלית 78ב.

<נועה בן שבת: א.

<נועה בן שבת: נמסרה למפר התראה מינהלית כאמור בסעיף 78א, רשאי הוא לפנות למנהל בכתב, בתוך 30 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשלן כל אחד מטעמים אלה: 1.

<נועה בן שבת: המפר לא ביצע את ההפרה.

<נועה בן שבת: 2.

<נועה בן שבת: המעשה שביצע המפר, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרה.

<נועה בן שבת: ב.

<נועה בן שבת: קיבל המנהל בקשה לביטול התראה מנהלית, לפי הוראות סעיף קטן (א) רשאי הוא לבטל את ההתראה או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה.

<נועה בן שבת: החלטת המנהל תינתן בכתב ותימסר למפר בצירוף נימוקים.

<נועה בן שבת: הפרה נמשכת והפרה חוזרת לאחר התראה 78ג.

<נועה בן שבת: א.

<נועה בן שבת: נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות סימן זה והמפר המשיך להפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, ימסור לו המנהל דרישת תשלום בשל הפרה נמשכת כאמור בסעיף 71; מפר שנמסרה לו דרישת תשלום כאמור, רשאי לטעון את טענותיו לפני המנהל, לעניין הימשכות ההפרה וסכום העיצום הכספי, ויחולו הוראות סעיפים 69 ו-70 בשינויים המחויבים.

<נועה בן שבת: ב.

<נועה בן שבת: נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות סימן זה והמפר חזר והפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, בתוך שנתיים מיום מסירת ההתראה, יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין סעיף 71 והמנהל ימסור למפר הודעה על כוונת חיוב שבל ההפרה החוזרת.

<נועה בן שבת: מפר שנמסרו לו הודעה על כוונת חיוב לפי סעיף 68 בשל ההפרה החוזרת, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה ויחולו הוראות סעיפים 69 ו-70 בשינויים המחויבים.

<נועה בן שבת: " עד כאן הפרק של עיצומים כספיים.

אלי אלאלוף: זה רק מראה שלא אוטומטית מייד עוברים לקנס ומשלמים קנס ולא מתחשבים.

אלי אלאלוף: יש פה מנגנון מספיק רציני כדי שיהיה אפשר לערער, לדון, להשלים, לפני שמטילים את הקנס.

<נועה בן שבת: אדוני, יש הרבה סעיפים.

<נועה בן שבת: אנחנו עוברים לראשונה על החוק.

<נועה בן שבת: אחרי זה יש לנו עוד הרבה נושאים שצריכים לחזור אליהם.

<נועה בן שבת: אני מציעה שנמשיך עם כמה סעיפים.

<ידעיה לוין: אני מבין שבכל מקרה הסעיף הזה יעובד מחדש.

<ידעיה לוין: יש לי הרבה מה להגיד.

<ידעיה לוין: אני לא אומר את זה כי אני מבין שזה יהיה מול נועה ונעיר את ההערות שלנו.

<נועה בן שבת: לגבי ההפרות.

<נועה בן שבת: כל הפרוצדורות הן בדרך-כלל נוסחים קבועים שחוזרים על עצמם.

אלי אלאלוף: שבו איתם ותבואו עם הצעות מגובשות.

אלי אלאלוף: אנחנו סומכים על שיקול הדעת.

<נועה בן שבת: "פרק ט': תיקונים עקיפים תיקון חוק פיצויי פיטורין 79.

<נועה בן שבת: בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963, בסעיף 11(ג) – 1.

<נועה בן שבת: במקום פסקה (2) יבוא: 2.

<נועה בן שבת: פסקה (3) – בטלה.

<נועה בן שבת: " זה הנושא של זכאות לפיצויי פיטורין בדין מפוטר.

<נועה בן שבת: אנחנו מרחיבים את זה לשירות לאומי.

<נועה בן שבת: זה גם לשירות הלאומי אזרחי - - - "תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים 80.

<נועה בן שבת: "(2) הוא החל לשרת בשירות אזרחי כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015, ובלבד ששירת בשירות אזרחי שישה חודשים לפחות".

<יואב ארבל: מי שפיטרו אותו בגלל שהוא בא לצבא או לשירות לאומי הוא זכאי לפיצויי פיטורין.

<נועה בן שבת: הוא בעצם התפטר, הוא עזב.

<נועה בן שבת: זה למשרת עצמו.

<קריאה: מי משלם את הפיצויים?

<דרור גרניט: המעסיק.

<דרור גרניט: לפלונית יש פטור מהצבא, היא סיימה את לימודיה התיכוניים והלכה לעבוד בחנות בגדים.

<דרור גרניט: היא עבדה שם חצי שנה לפחות ואחרי חצי שנה היא רוצה לעשות שירות לאומי.

<דרור גרניט: היא מתחילה שירות לאומי והיא מתפטרת מעבודתה בחנות הבגדים.

<דרור גרניט: המעסיק בחנות הבגדים חייב לה פיצויי פיטורין.

<נועה בן שבת: אני רוצה להזכיר שרוב פיצויי הפיטורין ממילא היום כבר מופרשים במסגרת הפנסיה.

<ענבל הרשקוביץ: "תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים 80.

<ענבל הרשקוביץ: בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994.

<ענבל הרשקוביץ: 1.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 1, במקום ההגדרה "שירות לאומי" יבוא: "שירות לאומי" – שירות לאומי או שירותק הילתי, כהגדרתם בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.

<ענבל הרשקוביץ: 2.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 4(א)(6), במקום "משרד העבודה והרווחה" יבוא "הרשות לשירות אזרחי".

<ענבל הרשקוביץ: 3.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 7א(א), במקום ההגדרה "השר הממונה על ענייני שירות אזרחי-לאומי" יבוא: "השר הממונה על ענייני שירות אזרחי לאומי" – השר שמוקנות לו הסמכויות לפי חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015".

<ענבל הרשקוביץ: תיקון חוק הביטוח הלאומי 81.

<ענבל הרשקוביץ: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 " - - -

<יואב ארבל: לגבי התיקון של חוק חיילים משוחררים.

<יואב ארבל: לפי הסיכום שלנו עם משרד הרווחה, הנציג שלנו לא יבוא במקום הנציג שלהם אלא בנוסף לנציג שלהם.

<יואב ארבל: הם האירו ואנחנו קיבלנו את ההערה שלהם.

<יואב ארבל: זה 4א(8).

<נועה בן שבת: כן, אחרי משרד העבודה והרווחה - - -

<יואב ארבל: אחרי נציג משרד התעשייה והמסחר תהיה עוד פסקה של 8: נציג הרשות לשירות לאומי אזרחי.

<ענבל הרשקוביץ: "1.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 1 – א.

<ענבל הרשקוביץ: מקום ההגדרה "מתנדב בשירות לאומי" יבוא: "מתנדב בשירות לאומי או בשירות קהילתי" – כמשמעותו בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.

<ענבל הרשקוביץ: (א1) אחרי ההגדרה "חוק פיצויי פיטורים" יבוא: "חוק שירות אזרחי" – חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: אחרי הגדרה "שיעור הפיצוי, יבוא: "שירות לאומי", "שירות קהילתי" ו"שירות אזרחי" – כהגדרתם בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015".

<ענבל הרשקוביץ: 2.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 158, בהגדרה "מבוטח", בפסקה 03) בכל מקום, במקום "בשירות לאומי" יבוא "בשירות לאומי או בשירות קהילתי".

<נועה בן שבת: אנחנו עושים פה את התיקונים של ההגדרות וההפניות לחוקים בכל המקומות שהוא מופיע.

<נועה בן שבת: עכשיו לגבי ביטוח אבטלה וכן הלאה.

<ענבל הרשקוביץ: "3.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 160(ה), במקום "בשירות לאומי" יבוא בשירות לאומי או בשירות קהילתי".

<ענבל הרשקוביץ: 4.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 238, בהגדרה "ילד", בפסקה (3)(ב), במקום פסקאות משנה (1) ו-(2) יבוא: 1.

<ענבל הרשקוביץ: מתנדב בשירות לאומי או בשירות קהילתי.

<ענבל הרשקוביץ: 5.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 287, בסופו יבוא: "(12) מתנדב בשירות לאומי או בשירות קהילתי".

<ענבל הרשקוביץ: 6.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 348(ה), במקום "בשירות לאומי" יבוא "בשירות לאומי או בשירות קהילתי".

<ענבל הרשקוביץ: 7.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 351(יא) – א.

<ענבל הרשקוביץ: בפסקה (2א), במקום "בשירות לאומי בהתנדבות" יבוא "בשירות לאומי או בשירות קהילתי, וההגדרה "שירות לאומי בהתנדבות" תימחק".

<ענבל הרשקוביץ: ב.

<ענבל הרשקוביץ: בפסקה (2ב) במקום "בהתנדבות כמשמעותי לפי פסקה 3(ב) להגדרה "ילד" שבסעיף 238" יבוא "או בשירות קהילתי".

<ענבל הרשקוביץ: 8.

<ענבל הרשקוביץ: בסעיף 406, בסופו יבוא:" - - -

<נועה בן שבת: יש פה הצעה, אבל אני חושבת שאתם כבר הגעתם להסכמה לגבי ההסכם הזה.

<יואב ארבל: אנחנו בהליכים של הסכמה מול הביטוח הלאומי.

<נועה בן שבת: מדובר בנשים שבעצם שירתו בשירות לאומי ואחר זה הן יולדות.

<נועה בן שבת: האם הן מקבלות דמי לידה אם מחשיבים את התקופה הזאת?

<נועה בן שבת: יש הוראות דומות עם משרד הביטחון לגבי חיילות.

<נועה בן שבת: השאלה היתה האם להרחיב את זה.

<נועה בן שבת: אתם בהליכים מתקדמים.

<נועה בן שבת: יש לכם צפי מתי זה צפוי להיסגר.

<יואב ארבל: זה תלוי בכמה גורמים.

<יואב ארבל: בגדול, יש היענות שלהם.

<נועה בן שבת: אז בעצם הסעיף הזה מתייתר.

<יואב ארבל: אני מאוד רוצה לקוות.

<נועה בן שבת: אז נוריד אותו.

<נועה בן שבת: אני רק רוצה לברר לגבי מעמד ההתנדבות של הבנות בשירות לאומי.

<נועה בן שבת: הן נחשבות מתנדבות ועלתה פה שאלה לגבי המתנדבות בדירות השירות.

<נועה בן שבת: אני מבינה שאין פה שינוי בינתיים בהוראות.

<נועה בן שבת: זאת אומרת, מה שנחשב כחלק מהשירות ייחשב בביטוח של המתנדבים.

<נועה בן שבת: יכול להיות שהם יסווגו את התאונה שאירעה בדירת השירות כמשהו שהוא לא חלק מהשירות.

<יואב ארבל: היום הם מבוטחים בביטוח מתנדבים.

<יואב ארבל: ביטוח מתנדבים יושב על ענף של ביטוח נפגעי עבודה.

<יואב ארבל: הכלל שם אומר שרק כאשר הפגיעה נגרמה בדרך לעבודה, מהעבודה או תוך כדי העבודה.

<יואב ארבל: אין פה ביטוח של 24 שעות ביממה.

<יואב ארבל: זה המצב הנוכחי כרגע.

שלום ג'רבי: צריך לתקן את זה.

<נועה בן שבת: הנושא הזה של המתנדבים הוא נושא רחב יותר.

<נועה בן שבת: זה לא רק לגבי השירות הלאומי, זה לגבי כל המתנדבים.

<נועה בן שבת: השאלה עד כמה אתה נותן את המעטפת?

שלום ג'רבי: אני מדבר על חייל לא קרבי.

שלום ג'רבי: הוא סיים את השירות שלו בארבע.

שלום ג'רבי: הוא נוסע לביתו ונפגע, אין לו ביטוח?

אלי אלאלוף: זה הולך להשתנות.

<נועה בן שבת: לפי מה שאני מבינה שמציעים כרגע, חייל בשירות סדיר בכל זאת ייחשב כנכה, גם אם זה מחוץ לשירות, אלא אם כן זה מחוץ לתפקיד ובנסיבות מיוחדת.

<נועה בן שבת: זה בעיקרון הוא כן מבוטח.

<נועה בן שבת: אבל פה לבנות שירות, ההוראות נוגעות למתנדבים באופן כללי ומה שקשור להתנדבות.

<נועה בן שבת: אני מבינה שיש לכם גם רכיב של דמי ביטוח בתעריף של המתנדבות.

<קריאה: יש באמת במקביל ביטוח תאונות, כך שהבת בכל מקרה מכוסה.

<קריאה: השאלה האם היא פונה לביטוח הלאומי או לחברת הביטוח.

<קריאה: היא מכוסה.

<קריאה: זאת שאלה פרוצדוראלית.

<נועה בן שבת: אם זה עקב השירות שלה, זה עניין אחד.

<נועה בן שבת: "תיקון חוק למניעת הטרדה מינית".

<נועה בן שבת: 82.

<נועה בן שבת: בחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998, בסעיף 2 – 1.

<נועה בן שבת: בהגדרה "בשירות", במקום "בשירות לאומי" יבוא "ב שירות אזרחי כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015".

<נועה בן שבת: 2.

<נועה בן שבת: ההגדרה "שירות לאומי" – תימחק.

<נועה בן שבת: "

<דרור גרניט: שימו לב שבחלק מהמקומות עשינו תיקון עקיף וכתבנו "בשירות לאומי או בשירות קהילתי" ופה אנחנו כותבים "בשירות אזרחי".

<יואב ארבל: בחוק הזה רוצים להכליל גם את המתנדבים החרדים.

<נועה בן שבת: כשאנחנו אומרים שירות אזרחי זה כולל גם את שירות לאומי אזרחי לפי החוק השני.

<נועה בן שבת: עד כאן זה היה שינוי הגדרות.

<נועה בן שבת: "תיקון חוק בתי משפט לעניינים מנהליים 83.

<נועה בן שבת: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה, במקום פרט 49 יבוא: 49.

<נועה בן שבת: שירות אזרחי – החלטה של רשות לפי חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014, או לפי חוק שירות אזרחי, התשע"ה-2015.

<נועה בן שבת: " שני הדברים האלה יכולים לבוא החלטות של רשות.

<נועה בן שבת: איזה החלטות יגיעו לבתי המשפט לעניינים מנהליים?

<דרור גרניט: בעיקרון כל החלטה של הרשות.

<דרור גרניט: זה לא הוגבל פה.

<נועה בן שבת: זה יכול להיות על הכרה, אישור גוף מפעיל.

<דרור גרניט: הכרה או אי הכרה בגוף מפעיל, הכרה או אי הכרה בגוף מוכר, על מכרזים.

<דרור גרניט: בעצם הסעיף הזה אומר שהביקורת השיפוטית על החלטות הרשות כפופות לבית המשפט לעניינים מנהליים.

<דרור גרניט: ככל שהם יתקבלו בירושלים, כפי שבדרך-כלל יקרה, זה אומר שהם יהיו בירושלים.

<נועה בן שבת: "תיקון חוק שירות עבודה בשעת חירום 84.

<נועה בן שבת: בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967 – 1.

<נועה בן שבת: בסעיף 3, אחרי סעיף קטן 0ג) יבוא: (ג1) בקריאה לשירות עבודה של מתנדב כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, התשע"ח-2015 (להלן – חוק שירות אזרחי), תובא בחשבון הפעלת המתנדב בשל החלטה על שעת חירום בהתאם לסעיף 18 לחוק האמור".

<נועה בן שבת: 2.

<נועה בן שבת: בסעיף 25, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג) היה המגויס מתנדב כהגדרתו בחוק שירות אזרחי, במועד קריאתו לשירות עבודה לפי פרק זה, יופסק השירות האזרחי במהלך שירות העבודה, ואולם תקופת שירות העבודה כאמור תובא במניין תקופת השירות של המתנדב כמשמעותה בסעיף 8 לחוק שירות אזרחי.

<נועה בן שבת: " כשדנו בנושא של שירות של מתנדבים במצבי חירום, שם סייגנו ואמרנו שההוראות שם לא גורעות מהוראות של חוק שירות עבודה לשעת חירום.

<נועה בן שבת: כאן אנחנו מבהירים את זה עוד, גם בתיקון העקיף.

<נועה בן שבת: יכול להיות מצב שבו אדם משרת בשירות לאומי.

<נועה בן שבת: רצו להפעיל אותו כמתנדב לשעת חירום לפי החוק הזה ואז קוראים לו ומגייסים אותו לחוק שעת חירום, הגיוס לחוק שעת חירום גובר והוא יועבר לשם.

<נועה בן שבת: "תיקון חוק שירות לאומי אזרחי.

<נועה בן שבת: " כאן זה חוק שירות לאומי אזרחי.

<נועה בן שבת: זה דווקא שינויים חשובים ומהותיים והם משנים את המועדים לתקן את חוק שירות לאומי אזרחי של השירות של תלמידי ישיבות.

אלי אלאלוף: אולי נפסיק פה כי יש לנו ישיבה במליאה מאוד חשובה.

אלי אלאלוף: אני מודה לכם.

אלי אלאלוף: אנחנו נקבע פגישה נוספת, גם אם יש את חוק ההסדרים, חשוב לנו להתקדם.

אלי אלאלוף: אנא מכם, אם יש לכם הערות תעבירו מראש לייעוץ המשפטי שלנו.

אלי אלאלוף: תודה רבה, הישיבה נעולה.