ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 494, 2016-11-15 11:45

משה גפני: פרק ח' (מיסים), סעיפים 89(3), (4) ו-(6), 90 עד 91, 92(א)(3), 93 עד 95 (הפחתת מס חברות, שיעור המס על רווח ריאלי).

<איתי טמקין: מובאים שני שינויים במסגרת הדיון הזה.

<איתי טמקין: החלק הראשון מדבר על הורדת מס החברות בשתי פעימות - מ-25% ל-24% בתחילת 2017, ול-23% ב-1 בינואר 2018.

<איתי טמקין: השינוי הזה נעשה על רקע נתוני צמיחה יותר חלשים שהיו במחצית הראשונה של השנה וסוף שנה שעברה, ועל רקע התחרות הגוברת בעולם על חברות.

<איתי טמקין: הצד הזה אמור לעודד את הצמיחה במשק כבר בטווח הבינוני.

<איתי טמקין: לצד הדבר הזה יש הקלות על נטל מס ההכנסה על עובדים, שינוי במדרגות המס ושינוי בשיעורי המס, גם כן מתוך כוונה לעודד תעסוקה בקרב כל שכבות העובדים.

מיקי רוזנטל: אתם אומרים שאם נוריד את המס ל-24% ואחר כך ל-23% זה יעשה ככה וככה.

מיקי רוזנטל: זה מבוסס על איזה מחקר?

מיקי רוזנטל: יש משהו שאתם יכולים להציג לנו כראיה לדבר הזה?

מיקי רוזנטל: מצב ההשקעות במדינת ישראל הוא קטסטרופאלי, אנחנו יודעים את זה.

<איתי טמקין: אנחנו נשלח מחקרים ספציפיים.

<איתי טמקין: המס שההורדה שלו הכי מתואמת עם העלאת הצמיחה הוא מס החברות.

<איתי טמקין: מס החברות הוא המס שהכי פוגע בצמיחה.

יוסי יונה: אל תיקח את הטענות האלו כחד-משמעיות.

מיקי רוזנטל: בוודאי שלא.

יוסי יונה: הדברים הם לא חד-משמעיים בעניין הזה.

יוסי יונה: אתה הצגת את הדברים כפי שהצגת אותם.

יוסי יונה: כשהשר כחלון הציג אותם לפני מספר חודשים, הוא אמר משהו אחר.

יוסי יונה: הוא אמר: תראו, יש לנו עודף הכנסות, אנחנו צריכים לעשות אחד משני דברים: או להוריד את המע"מ, שזה בעצם מס שפוגע בכלל אזרחי מדינת ישראל, או להוריד את מס החברות.

יוסי יונה: והנה אתם באים לכאן ומציעים להוריד את מס החברות.

יוסי יונה: תזכרו מה היה בתקופת המחאה כאשר היה המתווה של נתניהו שאמור היה להוריד את מס החברות ל-18% עד 2016.

יוסי יונה: הייתה צריכה להיות מחאה חברתית של חצי מיליון אנשים ברחובות כדי שמתווה המס הזה ישונה.

יוסי יונה: אנחנו יודעים שכל אחוז במס הוא 900 מיליון שקל.

יוסי יונה: יש מחקרים שלא מדברים על יחסי הגומלין החד משמעיים בין הורדת מס החברות לצמיחה כלכלית.

משה גפני: אני הולך לתמוך בזה.

משה גפני: בניגוד לחוק הקודם, אני חושב שזה מהלך נכון.

יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, אני מצר על כך שאתה הולך לתמוך בזה.

יוסי יונה: אני אומר לך באופן חד משמעי שהיחס הסיבתי והחד משמעי, כפי שמנסים לומר אנשי האוצר, בין הורדת מיסי החברות לצמיחה כלכלית לא קיים.

יוסי יונה: מדוע?

יוסי יונה: כי יש לך המון משתנים וגורמים.

יוסי יונה: יסכימו איתי אנשי האוצר שיש אי יציבות פוליטית, יש תשתיות.

יוסי יונה: יש המון סיבות למה אנשים משקיעים או לא משקיעים בפיתוח תשתיות, בפיתוח מקומות תעסוקה.

יוסי יונה: האופן כאילו מהורדת מס החברות תבוא צמיחה כלכלית הוא לא מבוסס.

משה גפני: יכול להיות שבמהלך הדיון אני אשנה את דעתי.

יוסי יונה: תחשוב מה היינו יכולים לעשות עם ה-2.5 מיליארד שקל שאנחנו נותנים כהטבה לחברות, כאשר אנחנו גם יודעים שמי שנהנה מההטבה הזאת זה מספר מאוד קטן של חברות.

יוסי יונה: אני מצר על כך, אני חושב שזאת החלטה שגויה.

יוסי יונה: אני מבקש ממך, אדוני, לשקול מחדש את התמיכה שלך בנושא.

משה גפני: מה הם האחוזים שיורדים או עולים במהלך החוק הזה?

<איתי טמקין: מס החברות עומד היום על 25%.

<איתי טמקין: הצעת החוק מדברת על להוריד את זה מ-1.1.2017 ל-24%, ומ-1.1.2018 ל-23%.

<איתי טמקין: כל ירידה של אחוז מפחיתה את הכנסות המדינה בכ-900 מיליון שקלים.

משה גפני: אנחנו מדברים על מיליארד 800 בשנתיים.

רחל עזריה: מה הצפי של גבייה גבוהה יותר בגלל שיש צמיחה?

<איתי טמקין: זה לא בטווח הזה של 2017,2018.

<איתי טמקין: את הגבייה היותר גבוהה רואים בטווח הבינוני, לא בטווח הקצר.

<איתי טמקין: במס יחידים משתנים שני דברים.

<איתי טמקין: דבר ראשון שמשתנה זה התקרות.

<איתי טמקין: התקרות מתרווחות באופן כזה שנטל המס פוחת.

<איתי טמקין: אם היום מתחילים לשלם 10% משכר חודשי של 5221 שקלים, עכשיו אנחנו מגדילים את המדרגה הזאת כך שהמס ישולם משכר של 6220 שקלים לחודש.

<איתי טמקין: כשהמדרגה מרווחת נטל המס על הפרט פוחת, הוא פוגש כל מדרגת מס בשלב יותר מאוחר של השכר שלו.

אילן גילאון: מה במתווה?

<איתי טמקין: אנחנו מורידים את שיעור המס הגבוה ל-47%, אבל מגדילים את מס היסף מ-2% ל-3%.

משה גפני: עד איזה שכר מרווחים את המדרגות?

<ערן יעקב: יש כמה שינויים.

<ערן יעקב: שינוי ראשון מתייחס לאחוזים, שינוי שני נוגע בסף המס.

<ערן יעקב: איך בנויות מדרגות המס?

<ערן יעקב: יש סף של כניסה, יש שיעורי מס.

<ערן יעקב: בסף המס, כמו שאמר טמקין, המדרגה היום היא 5221.

<ערן יעקב: היא תעלה ל-6220.

משה גפני: עד אז לא ישלמו מס?

<ערן יעקב: יש מס של 10%.

<ערן יעקב: אנחנו מעלים את סף המס.

<ערן יעקב: זה אומר שאם על הכסף העודף מעל 5221 היית עובר מיד ל-14%, עכשיו תישאר עד 6220 ב-10% מס.

<ערן יעקב: על החלק העודף הזה הרווחת 4%.

משה גפני: עד איזה שכר אנחנו מטפלים?

<ערן יעקב: בין 14 ל-28.

<איתי טמקין: אנשים שמרוויחים 19,900 בחודש ירוויחו 100 שקל בחודש.

משה גפני: למה לא עשיתם כמו בפעם הקודמת, שמשכר של 5000 עד שכר של 14,400 הפחתתם 2%?

<ערן יעקב: חלק משמעותי מההטבה הזאת נע בין 14 ל-20.

<ערן יעקב: רצינו שחלק גדול מההטבה יזרום למעמד הביניים ברמה החודשית.

<ערן יעקב: כדי שבעלי הכנסה נמוכה לא ייפגעו, היינו צריכים לגעת בגודל המדרגות ובשיעור המס במדרגה.

<ערן יעקב: המרווח בין המדרגות הוא לא מאוד גדול, לכן אתה צריך לעשות את זה מאוד בזהירות.

<ג'קי בלנגה: כל ההטבה נעצרת ב-14,320.

<איתי טמקין: כל מי שמרוויח עד 34,700 בחודש יראה יותר בנטו, כל מי שמרוויח עד 34,700 בחודש יראה פחות בנטו.

מיקי רוזנטל: האם השינויים האלה, בעיקר בדרגות הגבוהות של השכר, לא יובילו אנשים לחברות ארנק?

מיקי רוזנטל: איך אתם מונעים את זה?

מיקי רוזנטל: המס הרגרסיבי במדינת ישראל הוא מהגבוהים ב-OECD, המס הפרוגרסיבי הוא מהנמוכים ב-OECD.

<ערן יעקב: נטל המס במדינת ישראל על יחידים הוא מהנמוכים.

מיקי רוזנטל: המס הישיר נמוך, המס העקיף גבוה מאוד.

מיקי רוזנטל: זה מייצר מצב שיש עול כבד על שכבות שמרוויחות פחות כי המס עליהן הוא לא פרוגרסיבי.

מיקי רוזנטל: הן משלמות הרבה מס ערך מוסף, הרבה על הבלו של הדלק, הרבה על אגרות.

מיקי רוזנטל: האם שקלתם מה יתרום יותר למשק - הפחתת המס על חברות, או דווקא הפחתת האגרות והבלו וכל מיני דברים הזויים שקורים פה במס העקיף?

משה גפני: מה המשמעות של הפחתת המיסים העקיפים?

משה גפני: האם כתוצאה מזה שהפחיתו את המע"מ קרה משהו?

מיקי רוזנטל: אנחנו ישבנו פה ואמרנו שאת כל הפחתת המע"מ יגנבו.

מיקי רוזנטל: לא קרה עם זה כלום.

משה גפני: הם לא שקלו את זה, שלא תהיה לך טעות.

משה גפני: המס העקיף הוא מס גבוה, הוא מס רגרסיבי, הוא גבוה לעומת מדינות ה-OECD.

משה גפני: המס הפרוגרסיבי הוא מהנמוכים במדינות ה-OECD.

משה גפני: עשיתם פעולה.

משה גפני: הבאתם לאישור 4 מיליארד שקל הפחתה במע"מ.

משה גפני: כלום לא יצא מזה.

משה גפני: לא ירדו המחירים.

משה גפני: הפחתת מס הכנסה נעשתה בהסכמתכם.

משה גפני: זה היה עוד לפני המלצות טרכטנברג.

משה גפני: שם אנשים הרגישו את זה בפועל.

משה גפני: נכון שלא הרגישו את זה אנשים שלא מגיעים לסף המס, נכון שנשים הרגישו את זה פחות כי יש להן נקודות זיכוי, אבל היו אנשים שכל חודש הרוויחו כסף.

משה גפני: זה בניגוד למס העקיף.

משה גפני: אני חושב שהמהלך זה הוא מהלך נכון.

משה גפני: אתם צריכים לעשות חשיבה מחדש בכל המדיניות של המס העקיף והישיר.

משה גפני: אנחנו במצב לא טוב.

משה גפני: משפחה משכונת הארגזים משלמת במס העקיף אותו דבר כמו האדם העשיר שנמצא בהרצליה פיתוח.

<ערן יעקב: זה לא נכון בהגדרה.

משה גפני: למה?

משה גפני: המע"מ שונה?

<ערן יעקב: חלק גדול מהמיסים העקיפים בא מבעלי ההכנסה הגבוהה כי ההוצאה שלהם גדולה יותר.

<ערן יעקב: אכן הדברים האלה נעשו מתוך עיניים פקוחות, מתוך זה שאנחנו מתייחסים לתמהיל המס ומתייחסים לאיך זה משפיע על מדד אי השוויון.

<ערן יעקב: ודאי שנלקח בחשבון כל הדבר הזה.

<ערן יעקב: כשמסתכלים על מה שמובא פה, אפשר לראות שאנחנו מגדילים את ההכנסה הפנויה של חלק גדול מהאזרחים.

<ערן יעקב: אתה אומר שזה נכון.

<ערן יעקב: כרגע אנחנו עוסקים במיסים ישירים.

<ערן יעקב: הדיון כרגע הוא במס על יחידים, במס על חברות, אנחנו לא מדברים על מע"מ.

<ערן יעקב: אני חושב שהדבר הזה שווה דיון.

<ערן יעקב: אני אשמח להסביר את זה בפרוטרוט.

משה גפני: אנחנו נקיים דיון על העניין הזה.

משה גפני: לא נוכל לקיים את הדיון במסגרת חוק ההסדרים.

משה גפני: המדיניות צריכה להיות מדיניות שונה.

משה גפני: אני לא יודע מה הפתרון למדיניות הזאת, אבל המצב הוא שמדינות ה-OECD השכילו לעשות מדיניות יותר נכונה ויותר צודקת.

<ערן יעקב: לא בהכרח.

<ערן יעקב: התפישה היא תפישה כוללת.

<ערן יעקב: אותם אזרחים, שעכשיו אתם אומרים שמשיתים עליהם מיסים עקיפים, נהנים ממס הכנסה שלילי.

<ערן יעקב: יש המון כלים.

<ערן יעקב: הראייה צריכה להיות ראייה הוליסטית על אותו אזרח.

<ערן יעקב: כשאתה מסתכל על תמהיל המיסים ואיך אתה פוגע, אתה יכול לראות שבסופו של יום התהליך הוא תהליך מטיב.

מיקי רוזנטל: איך אתם מונעים מהאנשים לא לברוח לחברות ענק?

<ערן יעקב: יהיה פה דיון.

<ערן יעקב: מהסיבה הזאת אנחנו מביאים את חברות הארנק כחלק משלים לתהליך הזה.

<ערן יעקב: זה חלק מהדבר.

יוסי יונה: רק 4 חברות מרכזיות נהנו מהמס הזה.

<ערן יעקב: זה מס אחר.

<ערן יעקב: אתה מדבר על חוק עידוד השקעות.

<ערן יעקב: בחוק עידוד השקעות יש שיעורי מס מוטבים.

אוריאל לין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך את האוצר על הבאת ההצעה הזאת.

אוריאל לין: כממונה על הכנסות המדינה לשעבר אני מרשה לעצמי לומר את זה לוועדה.

אוריאל לין: הפחתת מס חברות גורמת לצמיחה.

אוריאל לין: תפשו את זה יפה באירלנד.

אוריאל לין: הבנו את זה בעשור הקודם.

אוריאל לין: בעשור הקודם התחלנו בהליך של הפחתת מס החברות.

אוריאל לין: הגענו לשיעורי צמיחה גבוהים, כמעט 7%.

אוריאל לין: אני לא אומר שזה הכל בגלל הפחתת מס החברות, אבל הייתה לכך תרומה עצומה.

אוריאל לין: נסעתי בזמנו לאירלנד על-מנת לבחון את נושא הצמיחה שהיה בעשור הקודם.

אוריאל לין: כולם אמרו לנו שהמרכיב החשוב ביותר בעידוד הצמיחה היה הפחתת מס החברות.

אוריאל לין: אני רוצה לברך את האוצר על ההצעה הזאת, היא בניגוד לתפישתה של נגידת בנק ישראל.

אוריאל לין: אחת השגיאות החמורות זה שאם מעלים את שיעורי המס אז מגדילים את הכנסות המדינה.

אוריאל לין: זה ממש לא נכון.

אוריאל לין: מה שמגדיל את הכנסות המדינה זה הרחבת הפעילות הכלכלית.

אוריאל לין: זה הגדלת הכנסות המדינה בדרך הנכונה.

אוריאל לין: אנחנו לא רוצים להכביד את עול המיסים, לגרום לכך שמי שמייצר צמיחה במשק ייפגע, שהיוזמה והמוטיבציה האישית ייפגעו.

אוריאל לין: אחת הטעויות הקיימות זה שחושבים שהפחתת מס חברות זו מתנה לעשירים, כך אני קורא מפעם לפעם.

אוריאל לין: במשק יש לא פחות מ-400 אלף חברות שמחזור העסקים שלהן אינו עולה על מיליון אחד בשנה.

אוריאל לין: אנשים מקימים בסיכון עצמי שלהם, נותנים הלוואות.

אוריאל לין: הם לא עובדים 43 שעות בשבוע, הם עובדים גם 50,60 ו-70 שעות בשבוע.

אוריאל לין: כדי שמס ערך מוסף יביא להורדת מחירים, צריכה להיות הורדה דרסטית - -

משה גפני: נקיים על זה דיון נפרד.

אוריאל לין: אי אפשר להסתכל רק על מס חברות, יש גם מס על משיכת רווחים.

אוריאל לין: אנחנו צריכים להסתכל על שניהם יחד.

אוריאל לין: צריך להזכיר לכולנו שהעלינו את המס על משיכת רווחים ב-20% בשנת 2012.

אוריאל לין: אנחנו לא יכולים לדבר רק על מס חברות, אבל מס חברות עצמו הוא מנוף אדיר.

<ג'קי בלנגה: הורידו את מס החברות ואת מס היחידים.

<ג'קי בלנגה: על מנת לאזן אותו במס השולי, הוחלט להוסיף אחוז אחד בסעיף שלא קשור במישרין לעניין.

<ג'קי בלנגה: בלי לשים לב, בכוונה או בלי כוונה, תוספת המס הזאת הוטלה באחוז אחד מעל הכנסות של 800 אלף שקל.

<ג'קי בלנגה: שינוי נוסף שנעשה זה שהורידו את התקרה מ-800 ל-600 אלף שקל.

משה גפני: אתה מדבר על מס היסף?

<ג'קי בלנגה: אני מדבר על מס היסף.

משה גפני: עוד לא הגענו לזה.

<ג'קי בלנגה: זה ברמת המקרו.

<ג'קי בלנגה: 3% האלה חלים על שוק ההון, על נדל"ן, על השכרת דירות.

<ג'קי בלנגה: כל הסכומים האלה לא נלקחו בחשבון, לא היה דיון עליהם.

<גיא גולדמן: 89.

<גיא גולדמן: (3) במקום סעיף 121 יבוא: "שיעור 121.

<גיא גולדמן: (א) המס על הכנסתו החייבת של יחיד בשנת המס יהיה כלהלן: המס ליחיד (1) על כל שקל חדש מ-238,800 השקלים החדשים הראשונים – 31%; (2) על כל שקל חדש מ-238,801 שקלים חדשים עד 496,920 שקלים חדשים – 35%; (3) על כל שקל חדש נוסף – 47%.

<גיא גולדמן: (ב) (1) על אף האמור בסעיף קטן (א)(1) ובכפוף לאמור בפסקה (2), לגבי הכנסה חייבת בשנת המס מיגיעה אישית ולגבי הכנסה חייבת בשנת המס של יחיד שמלאו לו 60 שנים, יחולו שיעורים אלה:

<גיא גולדמן: על כל שקל חדש מ-74,640 השקלים החדשים הראשונים – 10%; על כל שקל חדש מ-74,641 שקלים חדשים עד 107,040 שקלים חדשים – 14%; על כל שקל חדש מ-107,041 שקלים חדשים עד 171,840 שקלים חדשי ם- 20%; על כל שקל חדש מ-171,841 שקלים חדשים עד 238,800 שקלים חדשים – 31%; (2) השיעורים המופחתים הקבועים בפסקה (1) לא יחולו על הכנסה שחייבים לגביה בניהול פנקסי חשבונות ולא נוהלו לגביה פנקסים קבילים.

<גיא גולדמן: "; (4) בסעיף 121ב(א), בכל מקום, במקום "800,000 שקלים חדשים" יבוא "640,000 שקלים חדשים" ובמקום 2% יבוא 3%;

משה גפני: כמה כסף זה מס היסף?

<איתי טמקין: השינוי במס היסף מוסיף להכנסות המדינה 140 מיליון שקל.

<שגית אפיק: כמה הפסד ההכנסות על המדרגות ששיניתם?

<איתי טמקין: כל הצעד כולו עולה למדינה מיליארד 40 מיליון שקל, כולל הפלוסים והמינוסים.

מיקי רוזנטל: זה כולל את מס החברות?

<איתי טמקין: מס החברות זה מיליארד 800.

<איתי טמקין: השינויים במס הכנסה כולל מס היסף עולים למדינה מיליארד 40.

מיקי רוזנטל: לשנה?

<איתי טמקין: המדינה מפסידה במהלך הזה מיליארד 40.

מיקי רוזנטל: אנחנו מדברים על 2017?

<איתי טמקין: כן.

משה גפני: יש במס הכנסה ירידה?

<איתי טמקין: מיליארד שקל במהלך הכולל.

משה גפני: את מס חברות, שזה מיליארד 800, הוצאנו מכאן.

משה גפני: כמה הפחתה יש במס הכנסה?

<איתי טמקין: הריווח של המדרגה הראשונה מ-5220 ל-6220 עולה 750 מיליון שקל למדינה.

<איתי טמקין: על הריווח של המדרגה שהייתה 13,820 ותסתיים עכשיו ב-14,320 המדינה תפסיד 370 מיליון שקל.

<איתי טמקין: יש מדרגה ששנינו מ21 ל-20, שזה הפסד הכנסות של 570 מיליון שקל למדינה.

<איתי טמקין: העלאת המס מ-34 ל-35 זה 480 מיליון שקל תוספת הכנסות למדינה.

<איתי טמקין: הורדת המס מ-48 ל-47 זה הפסד הכנסות של 230 מיליון שקל למדינה.

<איתי טמקין: מס היסף זה 140 מיליון שקל למדינה.

<ג'קי בלנגה: לא יכול להיות שמס היסף הוא 140 מיליון שקל.

משה גפני: למה לא יכול להיות?

<ג'קי בלנגה: כי סך גביית מס היסף היום הוא 440 מיליון שקל.

<ג'קי בלנגה: כל אחוז הוא 220 מיליון.

<ג'קי בלנגה: אתה מוסיף יותר מאחוז בכך שאתה מגדיל את הקבוצה.

<ג'קי בלנגה: זה יכול להיות 400 מיליון, 500 מיליון.

<איתי טמקין: את הנתון הזה אפשר לבדוק בנפרד.

מיקי לוי: גם ככה הבורסה בביצה הגדולה, יש 25% מס על רווחי ההון.

מיקי לוי: האם זה יגדיל את המס על רווחי ההון של הציבור בבורסה מ-25% ל-28%?

<יזהר קנה: כן.

מיקי לוי: הבורסה מדשדשת.

מיקי לוי: היו טענות של חברים כאן

מיקי לוי: שכדי להסיט כסף מאפיק הנדל"ן לאפיק הבורסה צריך שר האוצר להוריד את מס רווחי ההון בבורסה ל-15 או ל-10.

מיקי לוי: האם המהלך הזה של מס יסף יגדיל את המס על הרווחים בבורסה מ-25% ל-28%?

מיקי רוזנטל: בשינויים של מס היסף ירדתם מ-880 אלף ל-640 אלף, נכון?

<ערן יעקב: חילקנו את העוגה מחדש.

<ערן יעקב: זה בדיוק בכיוון של מה שאמר היושב-ראש.

<ערן יעקב: לא שינינו כלום בעולם של מס היסף.

<ערן יעקב: מה כן שינינו?

<ערן יעקב: הורדנו את רף הכניסה למס היסף מ-800 ל-640.

<ערן יעקב: זה מכל מקורות ההכנסה, לא רק מיגיעה אישית.

<ערן יעקב: דבר נוסף, העלינו את האחוז מ-2% ל-3%.

<ערן יעקב: זה מה שנעשה במהלך הזה.

<ערן יעקב: למה זה נעשה?

<ערן יעקב: כי רצינו להפחית את המס על יחידים בעולם של דרגות הביניים, רצינו להגדיל להם את ההכנסה הפנויה.

מיקי רוזנטל: אתם בעצם מעלים פה את המס העקיף על הבורסה.

<ערן יעקב: על הכל.

<ערן יעקב: כדי להרוויח סכומים כאלה בשוק ההון נכס הבסיס צריך להיות מאוד מאוד גדול.

<ערן יעקב: מדובר באנשים מאוד מאוד אמידים, מדובר באנשים עם הרבה מאוד דירות.

משה גפני: מדובר על הפחתה של תקרת מס היסף.

<ערן יעקב: זה בנוסף על ההכנסות שלו מעבודה.

משה גפני: מורידים מ-800 ל-640 את הכניסה למס היסף.

משה גפני: מס היסף חל על כל ההכנסות.

משה גפני: לא מדובר על אנשים עניים או על אנשים ממעמד הביניים.

משה גפני: זה משפיע על הרווח בבורסה, זה משפיע על שכירות, זה משפיע על כל הכנסה שמגיעה ל-640 אלף שקל.

מיקי לוי: זאת הדרך הבטוחה להוציא את כל הכספים החוצה.

<יזהר קנה: בהכנסה עד 640 אלף אין שום השפעה, אבל בהכנסה שבין 640 ל-800 אלף גדל שיעור המס ב-3%.

<יזהר קנה: מדובר על מכלול ההכנסות של אדם.

<יזהר קנה: אדם שיש לו הכנסות משוק ההון, הכנסה כשכיר והכנסה משכר דירה, המשכורת שלו היא לא 50 אלף, היא 34,35, אלף שקל.

<יזהר קנה: אם תוסיף לזה שווי רכב, שכר דירה עבור דירה אחת והכנסות משוק ההון, הוא נכנס פנימה לתוך המערכת.

<יזהר קנה: מה הייתה כל החשיבה?

<יזהר קנה: החשיבה הייתה שיורידו את מס החברות, שיעשו איזון אצל היחיד.

<יזהר קנה: במקום לעשות איזון אצל היחיד, העלו את המס אצל היחיד בעל ההכנסות הגבוהות.

<יזהר קנה: חלק מהורדת מס החברות ממומן בצורה ברורה על ידי בעלי ההכנסות הגבוהות, במיוחד מההכנסות הפסיביות, מה שאומר ששכר הדירה יעלה ב-13% במקום ב-10%.

<ג'קי בלנגה: אדוני, כמעט כל חברי הכנסת נכנסים לחוק הזה.

משה גפני: זה בסדר, זה מצוין.

<ג'קי בלנגה: כולם יצטרכו להגיש דוחות.

<ג'קי בלנגה: חשוב להדגיש, זה פוגע בזוגות נשואים.

<ג'קי בלנגה: זה חוק שיעודד זוגות לא להתחתן או להתגרש, כי התקרה של ה-600 אלף שקל חלה על בן הזוג בעל ההכנסה הגבוהה יותר.

<ג'קי בלנגה: ההכנסה של האישה מהשכרת דירה ומשוק ההון תצורף לבעל.

<ג'קי בלנגה: עד היום המס הזה לא שולם.

<ג'קי בלנגה: אם חקיקת המס פוגעת גם ככה בזוגות נשואים, אז עכשיו ייכנסו עוד 50 אלף משפחות כתוצאה מהחוק הזה.

עודד פורר: האם זה לא משהו שעלול לדחוף את האנשים לחברות הארנק?

<יזהר קנה: התשובה היא כן.

<יזהר קנה: מכיוון שאי אפשר לעקוף את הצעת החוק החדשה, אין ספק שהשינוי במיסוי יגרום לאנשים לעבור לחברות.

<יזהר קנה: מה שמנסה רשות המסים לעשות לא יצליח בכל המקומות.

רחל עזריה: אני לא בטוחה שהעניין של חברות הארנק הוא מדויק.

<ג'קי בלנגה: אנחנו בטוחים שהוא מדויק.

<ערן יעקב: בשביל זה אנחנו מסדירים בחוק הנוכחי גם את חברות הארנק.

<ערן יעקב: זה חלק מהתהליך.

<גיא גולדמן: (6) בסעיף 126(א), במקום "25%" יבוא "23%".

<גיא גולדמן: 90.

<גיא גולדמן: בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963, בסעיף 48ב(א), במקום "25%" יבוא "השיעור האמור בסעיף 126(א) לפקודת מס הכנסה".

<גיא גולדמן: 91.

<גיא גולדמן: הוראות סימן זה יחולו על הכנסה שהופקה ביום התחילה ואילך.

<גיא גולדמן: 92.

<גיא גולדמן: (א) בתקופה שמיום התחילה עד יום י"ג בטבת התשע"ה (31 בדצמבר 2017) יקראו את הפקודה כך, לגבי הכנסה שהופקה בתקופה האמורה: (3) בסעיף 126(א), במקום "25%" יבוא "24%".

<גיא גולדמן: 93.

<גיא גולדמן: על אף הוראות סעיפים 89 ו-90 לחוק זה, נקבעה לנישום תקופת שומה מיוחדת לפי סעיף 7 לפקודה, יחולו על הכנסתו החייבת של הנישום שהופקה או שנצמחה במהלך תקופת השומה המיוחדת שבה חל יום התחילה (בסעיף זה – תקופת השומה המיוחדת ל-2017) הוראות אלה: על החלק השווה להכנסתו החייבת של הנישום שהופקה או שנצמחה במהלך תקופת השומה המיוחדת ל-2017 כשהיא מוכפלת ביחס שבין מספר הימים שמיום תחילת תקופת השומה המיוחדת ל-2017 עד יום ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016) לבין כל ימי תקופת השומה המיוחדת ל-2017, יחולו הוראות סעיפים 126 לפקודה, לפי העניין, כנוסחם ערך יום התחילה;

<שלומית ארליך: האם המשמעות היא שלוקחים את ההכנסה שחייבת שנצמחה במהלך התקופה המיוחדת ל-2017, מכפילים אותה ביחס בין מספר הימים שמתחילת התקופה הזאת עד סוף שנת 2016, ומחלקים בכל ימי תקופת השומה המיוחדת?

<גיא גולדמן: בדיוק.

<גיא גולדמן: על יתרת הכנסתו החייבת של הנישום שהופקה או שנצמחה במהלך תקופת השומה המיוחדת ל-2017 יחולו הוראות סעיף 126 לפקודה כנוסחו בסעיף 92(א)(3) לחוק זה.

<גיא גולדמן: 94.

<גיא גולדמן: על אף הוראות סעיפים 89 ו-90 לחוק זה, נקבעה לחברה תקופת שומה מיוחדת לפי סעיף 7 לפקודה, יחולו על הכנסתה החייבת שהופקה או שנצמחה במהלך תקופת השומה המיוחדת שבה חל יום י"ד בטבת התשע"ח (1 בינואר 2018) (בסעיף זה – תקופת השומה המיוחדת ל-2018) הוראות אלה:

<גיא גולדמן: על החלק השווה להכנסתה החייבת של החברה שהופקה או שנצמחה במהלך תקופת השומה המיוחדת ל-2018 כשהיא מוכפלת ביחס שבין מספר הימים שמיום תחילת תקופת השומה המיוחדת ל-2018 עד יום י"ג בטבת התשע"ח (31 בדצמבר 2017) לבין כל ימי השומה המיוחדת ל-2018, יחולו הוראות סעיף 126 לפקודה כנוסחו בסעיף 92(א)(3) לחוק זה; על יתרת הכנסתה החייבת של החברה שהופקה או שנצמחה במהלך תקופת השומה המיוחדת ל-2018 יחולו הוראות סעיף 126 לפקודה כנוסחו בסעיף 89 לחוק זה.

<גיא גולדמן: 95.

<גיא גולדמן: על אף האמור בסעיף 120ב לפקודה, הסכומים הנקובים בסעיף 121 לפקודה כנוסחו בסעיף 89(3) לחוק זה ובסעיף 121ב(א) כנוסחו בסעיף 89(4) לחוק זה, לא יתואמו ביום התחילה.

<גיא גולדמן: בסעיף 92(א), בפסקה (4)(ב), בסופה יבוא: "אם היה חבר בני אדם ועל השיעור הקבוע בסעיף 125ב(1) או 12ג(ב), לפי העניין, אם היה יחיד".

<גיא גולדמן: הפסקה הזאת מדברת על קיזוז הפסד הון מול הכנסה מדיבידנד או ריבית.

<שלומית ארליך: למה השיעורים נגזרים משם, לא מסעיף 91?

<נורית בן זקן: את מדברת על ריבית ודיבידנד, לכן שיעור המס הרלוונטי הוא שיעור מס של ריבית ודיבידנד.

<ג'קי בלנגה: מה עם מס היסף?

<גיא גולדמן: אנחנו שומרים על התכלית.

<גיא גולדמן: אם לא נעשה אותה, לא ניתן יהיה לקזז הפסד הון ליחידים.

מיקי רוזנטל: האופוזיציה תתמוך בחוק הזה.

מיקי רוזנטל: הוא חוק טוב, הוא מטיב עם הציבור.

מיקי רוזנטל: יש לנו חילוקי דעות לגבי המס הרגרסיבי, אבל לא נפתור אותם עכשיו.

מיקי רוזנטל: אנחנו מחויבים לנסות להציל את הבורסה ששוקעת וצוללת.

מיקי רוזנטל: הייתי מציע לכם לשקול שמס היסף לא יחול על רווחי הון מהבורסה לתקופה של שנה או שנתיים.

מיקי רוזנטל: המשמעות מבחינת ההכנסות היא לא דרמטית, המשמעות מבחינת הבורסה יכולה להיות מאוד דרמטית.

מיקי רוזנטל: אם המדינה משקיעה מיליארד שקל במהלך הזה, וזה מהלך רציני, יש לנו הצעה משופרת לגבי מדרגות המס.

מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים להציע לכם את זה.

<איתי טמקין: באותה עלות?

מיקי רוזנטל: כן.

<איתי טמקין: נשמח לשבת אתכם.

מיקי רוזנטל: זה יעשה צדק יותר גדול.

<איתי טמקין: על הבורסה אנחנו נבוא עם תשובה.

מיקי רוזנטל: זה צריך לבוא בהוראת שעה.

מיקי רוזנטל: אפשר יהיה לבטל אותה אחרי שנה או שנתיים.

<ג'קי בלנגה: העלאת שיעור המס מ-2% ל-3% תחול גם על עודפים שצברו חברות בשנים קודמות.

<ג'קי בלנגה: חברה שהרוויחה ב-10 השנים האחרונות ושילמה 26% ו-30%, בעל המניות יצטרך לשלם מס של 33%.

<ג'קי בלנגה: כשעושים כאן את המס המצטבר בגלל ערכים של שנים קודמות, המס עולה ל-52% ו-53%.

<ג'קי בלנגה: ראוי שמס היסף יחול על דיבידנדים, על עודפים שייצברו החל מ-2017, לא על עודפים שנברו בשנים קודמות, כי זה מעלה את שיעור המס באופן מהותי.

<ג'קי בלנגה: המס המצטבר על החברות שיורד ב-2017, כולל ה-33%, הוא 48.41%, לעומת מס של 50% על יחידים.

<ג'קי בלנגה: יש כמעט 2% הפרש בין חברות ליחיד.

<ג'קי בלנגה: זה דבר שדורש טיפול.

<ג'קי בלנגה: לא ראוי שיישאר הפער הזה.

עודד פורר: אם רוצים להוסיף מס, תוסיפו את זה במדרגות המס, לא במס יסף שמוסיף את הדיבידנד ואת כל הדברים האחרים.

משה גפני: אני מבקש שתגישו את הנתונים באופן מסודר.

משה גפני: לגבי העניין של מס יסף, תבדקו את זה באופן יסודי.

<ג'קי בלנגה: לזוגות נשואים תכפילו את התקרה.

משה גפני: אני מבקש לבדוק את העניין הזה.

משה גפני: תשקלו את הדברים האלה.

משה גפני: המדינה נותנת פה כסף.

משה גפני: מהחוק הקודם היא מקבלת כסף.

משה גפני: לחוק הקודם יש התנגדות גדולה.

משה גפני: יכול להיות שצריך לעשות שינוי בעניין הזה.

משה גפני: אני לא בטוח שזאת מדיניות נכונה.

משה גפני: צריך לחשוב על הכל מחדש.

משה גפני: אגף התקציבים נותן הרבה כסף בנושא של המס.

משה גפני: יכול להיות שנהיה בסוף רק עם החוק הזה, החוק הקודם לא יעבור.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.