ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 493, 2016-11-15 10:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו מתחילים בפרק ג' (פיצויי פטורים), סעיפים 20 עד 23.

משה גפני: מיותר שאני אומר שאנחנו מדברים על חוק ההתייעלות הכלכלית.

משה גפני: תיקחו בחשבון שמדובר בחוק מאוד קשה.

משה גפני: חלק מהחברים למדו אותו.

משה גפני: גם אני השתדלתי לדעת על מה אנחנו מדברים.

משה גפני: מדובר על חוק לא קל.

משה גפני: אנחנו ננסה ללבן אותו.

משה גפני: אנחנו נראה מה אנחנו עושים בסוף הדיון.

משה גפני: הצעה לסדר, חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: יצאתי אתמול עם טעם חמוץ בפה.

מיקי לוי: אף זכיתי למספר טלפונים לא מועט אחרי הדיון שהיה עם נגידת בנק ישראל.

משה גפני: אתה מדבר על משכנתאות.

מיקי לוי: חלק ניכר מחברי הכנסת למדו את הנושא, גם אמרו דברים מאוד מאוד רציניים.

מיקי לוי: גם בציבור שהיה פה, ציבור האזרחים, באו מקצוענים ואמרו דברים מאוד מאוד רציניים על המשכנתאות, מה הגורמים לעלייה במשכנתאות.

מיקי לוי: אדוני, זו פעם ראשונה שאני רואה אותך, ואני איתך כמעט שנתיים, שלא סגרת את הפינה, שנתת לנגידת בנק ישראל להתחמק.

מיקי לוי: נגידת בנק ישראל לא אמרה, "אני אבדוק", היא לא נתנה לציבור רוכשי המשכנתאות איזה שהוא מבט לעתיד, היא לא אמרה, "נעשה משהו".

יצחק וקנין: היא לא רוצה לעשות כלום.

יצחק וקנין: חבל על הזמן, אתה סתם טוחן מים.

יצחק וקנין: כבר יצא לי מהאף העסק הזה.

יצחק וקנין: הם לא רוצים להוריד את מחירי הדירות, תשכח מזה.

יצחק וקנין: לא בנק ישראל, לא אף אחד.

מיקי לוי: יצאנו בלי סיכום, יצאנו בלי הבטחות.

מיקי לוי: בחוץ קיבלתי טלפונים, הייתי מאוד מאוד מרוגז.

מיקי לוי: אנחנו שליחיו של הציבור.

מיקי לוי: לא נתנו לציבור איזו שהיא קרן אור.

מיקי לוי: אדוני, אני מבקש ממך ליזום דיון במהירות האור.

בצלאל סמוטריץ': למה שהוועדה לא תציע חוק?

מיקי לוי: זו בעיה.

מיקי רוזנטל: אנחנו צריכים לצעוק את זה חזק.

מיקי רוזנטל: זה נדיר שיש הסכמה על כך שלא קיבלנו, גם האופוזיציה וגם הקואליציה - -

יצחק וקנין: הם לא רוצים להוריד את המחירים.

מיקי רוזנטל: בשביל מה אנחנו פה?

מיקי רוזנטל: בשביל מה משלמים לנו משכורת?

מיקי רוזנטל: בואו נעשה את המאבק גם אם לא נצליח.

מיקי לוי: אני מבקש מאדוני שיצא מכתב מטעם הוועדה על כך שהיה דיון פורה אבל הנגידה מרחה אותנו, לא זכינו לתשובות הולמות.

מיקי לוי: אני מבקש שהיא לא רק תחזור אלינו לדיון נוסף, אלא שתחזור עם תשובות.

מיקי לוי: זה לא יעבור.

מיקי לוי: אני אנאם על זה כל פעם.

מיקי לוי: היא תסבול מזה.

מיקי לוי: רק זכינו ליופי של כותרות.

משה גפני: הדיון הזה נקבע בגלל כמה אירועים.

משה גפני: הוא לא נקבע בגלל גובה המשכנתאות, הוא נקבע על השאלה למה במשכנתאות הריבית גבוהה.

משה גפני: זה היה אחד הנושאים.

משה גפני: היו כמה נושאים.

משה גפני: היה הנושא של נכי צה"ל, היה את הנושא של הנכים של הביטוח הלאומי שלא יכולים לקבל משכנתאות, היה את הנושא שהעלית על יועצי המשכנתאות.

משה גפני: קיימתי דיון עם יועצי המשכנתאות.

משה גפני: זה באמת העיד על מציאות שבה הם עובדים באופן חמור על נוטלי המשכנתאות שלא מבינים בכל העניין.

משה גפני: היו כמה דברים.

משה גפני: את העניין הזה של הפחתת נוטלי המשכנתאות שמעתי ממנה גם קודם.

משה גפני: היא לא מפחיתה את העניין הזה, זה הבנקים צריכים לעשות.

משה גפני: אני לוקח את הדברים שלך לתשומת ליבי.

משה גפני: תן לי לחשוב.

משה גפני: אני אדבר איתה.

משה גפני: אתה יודע שמריחות זה הדבר האחרון שאני מסכים לו.

משה גפני: אני מסכים להיאבק, אני מסכים להפסיד, אבל מריחות זה לא - -

אורלי לוי אבקסיס: הצעירים הפסידו 5 מיליארד שקלים ב-5 השנים האחרונות בגלל אותן סנקציות ששם בנק ישראל.

אורלי לוי אבקסיס: אם היה תיאום מחירים, זה היה עוד יותר גרוע.

משה גפני: אני רוצה לחשוב על זה, לראות מה לעשות.

משה גפני: יש כמה דברים שקיבלנו החלטות לגביהם, יש כמה דברים שאין לגביהם תשובות.

משה גפני: מאוד חשוב היה הדיון אתמול, חשוב מאוד שהוא הוצף.

משה גפני: אני הולך לדבר איתה, להגיד לה שאנחנו לא הולכים לרדת מהעניין הזה.

משה גפני: צריך למצוא לעניין פתרון.

משה גפני: זה לא בנק ישראל לבד.

משה גפני: האוצר צריך להיות פה, כולם צריכים להיות.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מאפשרים להם לחלוב את הזוגות האלה.

יצחק וקנין: הם לא רוצים להוריד את מחירי הדירות.

יצחק וקנין: מחירי הדירות לא ירדו.

יצחק וקנין: חושך בעיניים של הצעירים.

יצחק וקנין: אין שום דבר, אין פתרונות, רק מריחות על מריחות.

יצחק וקנין: בנק ישראל גם מערים עליהם קשיים עם המשכנתאות, עם הריביות.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו לא שמנו לב, אבל אתמול היא אמרה שאנחנו צריכים לפנות למשקיעים כדי שיהיו דירות להשכרה.

משה גפני: אנחנו עוברים לנושא על סדר היום.

מיקי רוזנטל: האם דיברתם עם ההסתדרות במהלך הכנת החוק?

<כפיר בטט: כן.

מיקי רוזנטל: עם מי?

<כפיר בטט: דיברנו עם מאיה.

שלי יחימוביץ': ההסתדרות מסכימה לחוק הזה?

<כפיר בטט: יש לה כמה וכמה התנגדויות.

שלי יחימוביץ': ההסתדרות מסכימה להטיל מס על פיצויי פיטורים?

<כפיר בטט: להצעת החוק יש שתי רגליים.

<כפיר בטט: הרגל הראשונה, שיוך כספי הפיצויים שהופקדו לקופות הגמל של העובד, להגדיר אותם ככספו של העובד.

<כפיר בטט: היום זה לא כך.

<כפיר בטט: הרגל השנייה, החלת תקרה על הטבת המס הניתנת על כספי הפיצויים במועד ההפקדה לקופה.

<כפיר בטט: החיסכון הפנסיוני בפנסיה צוברת מורכב מ-3 מרכיבים: הפקדת העובד, הפקדת המעסיק לתגמולים והפקדת המעסיק לפיצויים.

<כפיר בטט: שלושת הרכיבים האלה ביחד מרכיבים את החיסכון הפנסיוני של העובדים בפנסיה צוברת.

<כפיר בטט: הפקדת המעסיק לפיצויים מהווה בין שליש ל-40% מכספי החיסכון של העובד.

<כפיר בטט: הבעיה היא שהיום, במצבים מסוימים שהעובד מתפטר, רשאי המעסיק למשוך חזרה את כספי הפיצויים של העובד.

<כפיר בטט: לפי סעיף 26, המעסיק רשאי לקבוע שהוא רשאי למשוך את הכספים במידה והעובד מתפטר.

<כפיר בטט: יש לי דוגמה לחוזה כזה של אחת מחברותיי שעבדה בחברה כזאת.

<כפיר בטט: במקרה כזה העובד יכול לאבד עד 40% מכספי החיסכון שלו, מה שיפגע בקצבתו העתידית.

<כפיר בטט: החלק הראשון של ההצעה הוא לקבוע איסור על המעסיק למשוך חזרה את כספי הפיצויים שהוא הפקיד לקופת הגמל.

באסל גטאס: הרגל הראשונה טובה, אנחנו מסכימים.

שלי יחימוביץ': הכל סבבה, אבל מה הקשר?

שלי יחימוביץ': מציגים לנו שני חוקים שונים לחלוטין, לא קשורים אחד לשני.

אורלי לוי אבקסיס: כמה המהלך הזה אמור להחזיר לאוצר?

אורלי לוי אבקסיס: כמה אתם רוצים לחסוך?

<כפיר בטט: מה אנחנו משיגים בכך?

<כפיר בטט: אנחנו שומרים על כספי החיסכון הפנסיוני של העובד.

<כפיר בטט: אנחנו גם משיגים גמישות מסוימת לשוק העבודה.

<כפיר בטט: עובד חושש היום לעבור לעבודה טובה יותר בגלל שהוא יודע שאם הוא מתפטר, הוא יכול לאבד 40% מהחיסכון שלו.

<כפיר בטט: פה העובד ידע כמה כסף הוא שלו.

<כפיר בטט: זה לא משהו שהמעסיק יכול למשוך לו אחר כך.

<כפיר בטט: זה נותן לנו פתרון לכספי עבר.

<כפיר בטט: יש היום הרבה מאוד כספים בקופות הגמל שמוגדרים ככספי פיצויים מכל מיני מעסיקים.

<כפיר בטט: כל עוד אין הגדרה חותכת למי שייך הכסף, הכספים האלה יכולים להיות תקועים עד למועד בלתי ידוע.

<כפיר בטט: זה היתרונות של החלק הזה של ההצעה.

<כפיר בטט: יש לנו פה איזון מסוים שאנחנו עושים מצד המעסיקים.

<כפיר בטט: חלק גדול מהסכמי השכר חתומים היום על סעיף 14.

<כפיר בטט: מה סעיף 14 אומר?

<כפיר בטט: הוא אומר שאמנם כספי הפיצויים יהיו שייכים לי, אבל הם יבואו במקום פיצויי פיטורים.

<כפיר בטט: מה זה אומר?

<כפיר בטט: זה אומר שהכסף שהמעביד הפקיד לקופת הגמל מייתר את חובתו של המעביד מהפקדה נוספת לפיצויי פיטורים בעתיד.

<כפיר בטט: זה אומר שאם המעסיק הפריש את מלוא החובה שלו לפיצויי פיטורים, קרי 8 ושליש בחודש, הוא לא יהיה חייב להשלים לי בנוסף אם הוא מפטר אותי בעתיד.

<כפיר בטט: זה האיזון שקיים בין הצד של המעסיקים לצד של העובדים.

<כפיר בטט: זה איזון שמתקיים היום בהרבה מאוד הסכמי שכר במשק, בעיקר איפה שיש נציגי עובדים ונציגי מעסיקים שחותמים ביחד.

<כפיר בטט: אין את זה במקומות עבודה פחות מאורגנים.

באסל גטאס: אנחנו עדיין ברגל הראשונה?

<כפיר בטט: נכון.

<כפיר בטט: אם המעסיק הפריש רק 6%, לא את כל ה-8 ושליש, הוא יהיה חייב להשלים את זה בעתיד.

<כפיר בטט: זה לא מונע את ההשלמה של סך כל פיצויי הפיטורים.

<כפיר בטט: זה רק על החלק היחסי של השכר המבוטח.

<כפיר בטט: אם השכר המבוטח הוא פחות מהשכר הקובע לחוק פיצויי פיטורים, המעסיק יהיה חייב להשלים לי את מה שהוא חייב לי לפי חוק פיצויי פיטורים.

מיקי לוי: זה גם קורה היום.

<כפיר בטט: זה קורה היום אך ורק למי שיש את סעיף 14.

<כפיר בטט: באנו ואמרנו שאנחנו לא רוצים לפגוע במצב שהעובד נהנה משני העולמות.

<כפיר בטט: אם העובד נהנה מזה שהכספים שייכים לו, והוא נהנה מזה שהכספים הם לא במקום, המצב הזה יישאר.

<כפיר בטט: כל הסכם עבודה כזה יישמר כמו שהוא.

<כפיר בטט: כמו כן, החוק לא ימנע עריכת הסכמים מטיבים.

שלי יחימוביץ': לא הבנתי איך הוא נהנה משני העולמות.

<כפיר בטט: יכול היות מצב שהמעסיק והעובד חותמים על הסכם שאומר שאם העובד מתפטר, כספי הפיצויים לא יבואו במקום הכסף ששייך לו.

<כפיר בטט: זה מצב שהוא נדיר.

<כפיר בטט: ההסתדרות אומרת שיש מצבים כאלה.

שלי יחימוביץ': כמה מקרים כאלה יש?

<כפיר בטט: אנחנו לא מכירים.

שלי יחימוביץ': גם אני לא מכירה.

<כפיר בטט: ההסתדרות טענה שיש מצבים בהם העובד נהנה משני העולמות.

<כפיר בטט: אמרנו שבמצב כזה ניתן לעובד להמשיך ליהנות משני העולמות.

<כפיר בטט: גם אנחנו לא מכירים מצבים כאלה.

<כפיר בטט: עד עכשיו דיברתי על הרגל הראשונה.

<כפיר בטט: עכשיו אני אדבר על המס.

<כפיר בטט: צריך להבין, הטבת מס היא כלי ממשלתי רגרסיבי מטבעו.

<כפיר בטט: ככל שהשכר שלי גבוה יותר, כך אני אמור לשלם מס הכנסה גבוה יותר.

<כפיר בטט: ככל שיש לי הטבת מס על אותו חלק בשכר, כך אני נהנה מהטבת מס גדולה יותר.

<כפיר בטט: סך כל החיסכון ארוך הטווח הוא כ-21 מיליארד שקל למדינה, כשיותר מ-50% מגיע לעשירון העליון.

<כפיר בטט: הכנסה אמורה להיות ממוסה לפי המס השולי שלה, אלא אם כן יש הטבת מס.

<כפיר בטט: בכל אפיקי החיסכון שיש לנו היום, בין אם זה פנסיה, בין אם זה קרנות השתלמות, בין אם זה פנסיה לעצמאים, יש תקרה להטבת המס.

<כפיר בטט: התקרה הזאת נועדה להחיל איזו שהיא הגבלה לרגרסיביות של כלי שהוא רגרסיבי מטבעו.

<כפיר בטט: אם אין איזו שהיא הגבלה, אז גם אם מישהו מפקיד 8 ושליש מתוך 100 אלף שקלים בחודש, שזה 8300 שקל, הוא פטור לחלוטין על הכסף במועד ההפקדה.

<כפיר בטט: אין לנו את זה בשום אפיק חיסכון אחר.

<כפיר בטט: אצל עצמאים שמפקידים לחיסכון הפנסיוני זה פעמיים שכר ממוצע, בהפקדה לקרן השתלמות זה כ-15,700, בהפקדת העובד לפנסיה זה פעם אחת שכר ממוצע, ובהפקדת המעסיק לפנסיה זה פעמיים וחצי שכר ממוצע.

אורלי לוי אבקסיס: בתקציב שעבר הורדתם את זה לפעמיים וחצי.

מיקי לוי: רק בשנה שעברה הורדנו מ-30 ל-25 אלף את הפטור.

מיקי לוי: עכשיו באים עוד פעם עם העניין הזה.

<כפיר בטט: העניין הזה של תקרה להטבות מס לא קיים בפיצויי פיטורים, הוא קיים בכל מקום אחר.

<כפיר בטט: זה אח חורג שמעולם לא התייחסו אליו.

<כפיר בטט: הבאנו עכשיו טבלה שתציג לכם איזו שהיא המחשה להשפעה שתהיה.

<כפיר בטט: יש בטבלה שכר ברוטו, מה שנקרא שכר מבוטח.

<כפיר בטט: השכר המבוטח שממנו מפרישים לפנסיה הוא 80% מהשכר הברוטו.

<כפיר בטט: זה נובע בגלל כל מיני תוספות שיש לשכר.

<כפיר בטט: הצגנו פה מה תהיה הפגיעה החודשית.

אורלי לוי אבקסיס: הטלתם על האנשים האלה מס נוסף של קרוב ל-300 שקל בממוצע כל חודש.

<כפיר בטט: תלוי מה רמת השכר ושיעור ההפרשה שלך.

מיכל בירן: הטיעון שאמרנו כל הזמן הוא שמעטים האנשים בישראל שכל חייהם מרוויחים 30 אלף שקלים.

מיכל בירן: מתייחסים לזה כאילו הם האנשים הכי חזקים, כאשר חלקם עובד כל החיים בשכר מינימום.

מיקי לוי: יש חבר'ה בהייטק שמחפשים לפעמים עבודה במשך שנה וחצי.

<כפיר בטט: אם השכר המבוטח שלך הוא 36 אלף שקלים מתוך 45 אלף שקלים, אז הפגיעה תהיה 276 שקלים בנטו החודשי.

באסל גטאס: איך זה ייעשה?

<כפיר בטט: רשות המיסים גובה מס חודשי מהשכירים.

באסל גטאס: זה מס נפרד ממס הכנסה?

<כפיר בטט: זה לא נפרד ממס הכנסה.

מיקי רוזנטל: אתם מגדירים את ההפרש כהכנסה מעבודה.

מיקי רוזנטל: על הכנסה מעבודה צריך לשלם ביטוח לאומי ומס הכנסה.

<כפיר בטט: זה כולל ביטוח לאומי.

<כפיר בטט: הכסף שמוסה בהפקדה יהיה פטור במשיכה.

<כפיר בטט: ברגע שאנחנו ממסים בהפקדה, הכסף הזה פטור במשיכה.

<כפיר בטט: זה אומר שעל הקצבה הפנסיונית יהיה פחות מס.

<כפיר בטט: אין שינוי ביכולת המשיכה של כספי הפיצויים במהלך שנות העבודה.

<כפיר בטט: שם הוא נהנה מפטור של 12,300 שקל בשנה.

<כפיר בטט: בפטור הזה לא נוגעים.

<כפיר בטט: עובד שפוטר או התפטר במהלך שנות העבודה יהיה זכאי לכספי הפיצויים, הוא יוכל למשוך את הכספים האלה.

מיקי לוי: החלק השני הוא פיסקלי לחלוטין.

מיקי לוי: כמה כסף נכנס לאוצר המדינה מהחלק השני?

<כפיר בטט: 680 מיליון שקל.

מיקי לוי: זה העסק.

מיקי לוי: פיסקלי לחלוטין.

מיקי רוזנטל: למה אתם עושים שעטנז?

מיקי רוזנטל: מה שייך גובה התקרה לעניין הפטור במשיכה?

מיקי רוזנטל: מה קשורים כספי הפיצויים לגובה התקרה?

מיקי רוזנטל: למה זה אותו חוק?

<כפיר בטט: החלק הראשון חשוב בפני עצמו.

<כפיר בטט: אין קשר ישיר בין החוק הראשון לחוק השני.

מיקי רוזנטל: למה אתם מחברים אותם?

מיכל בירן: הם מחברים משהו שאנחנו בעדו עם משהו שאנחנו נגדו.

מיכל בירן: אין קשר לוגי בין הדברים.

אורלי לוי אבקסיס: האם לא עשיתם פה מניפולציה בכך שאם לא הייתם מעבירים את החלק הראשון אז גם לא הייתם יכולים לגעת בכספי הפיצויים כי הם לא היו נחשבים של העובד?

אורלי לוי אבקסיס: לא הייתם יכולים להביא את חלק ב' אם לא הייתם מביאים את חלק א'.

<כפיר בטט: זו שאלה משפטית מורכבת.

אורלי לוי אבקסיס: היא הנותנת.

אורלי לוי אבקסיס: יש אמת במה שאני אומרת.

אורלי לוי אבקסיס: אתם מציגים את זה כאילו מדובר בהטבה.

שלי יחימוביץ': מצאתם את הרגע האידיאלי להטיל מיסוי על אדם - רגע הפיטורים שלו.

שלי יחימוביץ': יש מס הכנסה.

שלי יחימוביץ': מס הכנסה הוא פרוגרסיבי.

שלי יחימוביץ': אתם רוצים לעשות דיון בהעלאות מיסים?

שלי יחימוביץ': תעשו דיון בהעלאות מיסים, נדבר על המס הפרוגרסיבי הזה.

שלי יחימוביץ': אתם יודעים מה אבסורד?

שלי יחימוביץ': רק לפני כמה חודשים העברנו כאן את חוק ההגבלה על שכר הבכירים.

שלי יחימוביץ': אחר כך מיררו את חיינו, טרטרו את בית המשפט העליון, הגיעו לכל פקיד באוצר, לכל חבר כנסת בזעקת הקוזאק הנגזל, אמרו שאנחנו פוגעים על ידי הצבת תקרת המס בכסף שהם חסכו כל ימי חייהם.

שלי יחימוביץ': אנחנו נזעקנו, באנו, הבהרנו, אמרנו שלא יעלה על הדעת, שלא לזה התכוון המחוקק אפילו לרגע, שלא ניגע להם בשקל ממה שנצבר לזכותם.

שלי יחימוביץ': חזרנו והדגשנו, גם המדינה הדגישה בבית המשפט העליון, ואכן העתירה של הבנקאים נדחתה.

שלי יחימוביץ': תראו כמה אנרגיה השקענו בכמה עשרות עובדים שטענו טענת שקר כאילו פגענו להם בזכויות הנצברות.

שלי יחימוביץ': בעובדים עם שכר הרבה יותר נמוך, שזאת השדרה המרכזית של המשק, אנחנו פוגעים בהינף יד בחוק ההסדרים, ובלי שום זעקה?

שלי יחימוביץ': אין בזה אפילו היגיון מוסרי בסיסי.

שלי יחימוביץ': אם אתם רוצים להעלות מיסים, בואו נדבר על העלאת מיסים.

שלי יחימוביץ': יכול להיות שצריך להעלות מס פרוגרסיבי.

שלי יחימוביץ': צריך לנהל על זה דיון.

שלי יחימוביץ': הרגע הזה, רגע הפיטורים בחייו של אדם זה הרגע שבו הוא נזקק לכל שקל שהוא חסך.

שלי יחימוביץ': גם הסיכוי שהוא ימצא עבודה חלופית, במיוחד ככל שהגיל שלו עולה, הולך וקטן.

שלי יחימוביץ': זה הרגע שאתם רוצים לפגוע בו?

שלי יחימוביץ': יש כאן תקדים מסוכן, זו רגל בדלת.

שלי יחימוביץ': מיסוי פיצויי פיטורים זה דבר שצריך להתנגד לו בכל פה.

שלי יחימוביץ': דברו על מיסוי, הכל סבבה, אבל מה הקשר בין שני החוקים?

שלי יחימוביץ': אולי תשימו גם את חוקק ההסדרה בפנים.

שלי יחימוביץ': מה הקשר?

שלי יחימוביץ': שלא יהיו אי הבנות, פיצויי פיטורים למתפטר זה דבר שאני מסכימה לו בכל לב, אני חושבת שהוא נכון, הוא הגון, הוא צריך לעבור בחקיקה נפרדת.

שלי יחימוביץ': אני מניחה שהוא יעבור פה אחד.

שלי יחימוביץ': אני מניחה שיהיה לחץ מסוים מצד המעסיקים שטוענים שהם נותנים הכשרה לעובד, בעיקר בתעשייה, ופתאום בא מעסיק אחר שמציע לעובד שכר יותר גבוה.

שלי יחימוביץ': המעסיקים יתנגדו לזה.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שאדם, גם כשהוא מתפטר - -

מיקי לוי: זה כסף שלו.

שלי יחימוביץ': נכון, זה כסף שלו.

שלי יחימוביץ': אם אנחנו מדברים על שוק חופשי שבו יש תחרות בין עסקים, אז יכולה להיות גם תחרות על עובדים.

שלי יחימוביץ': זה צודק שעובד שמתפטר יהיה זכאי לקחת את הכסף שהוא צבר, את הכסף שנצבר לו.

שלי יחימוביץ': מה הקשר לחלק השני?

שלי יחימוביץ': למה אתם כורכים את זה ביחד?

שלי יחימוביץ': אני מציעה, אדוני היושב-ראש, שנפצל את הפיצול בחוק ההסדרים.

שלי יחימוביץ': בואו נדון לחוד בעניין של פיצויי פיטורים למתפטר, נאשר את זה, הרי אין מחלוקת על זה.

מיקי רוזנטל: יש מחלוקות גם על זה.

מיקי רוזנטל: תראו, מדובר פה בשינויים מהותיים בזכויות של עובדים, בהסכמים חתומים.

מיקי רוזנטל: השיטה הזאת שאתם באים ורוצים להעביר את זה בחוק ההסדרים כי ככה נהוג שנים - -

שלי יחימוביץ': המטרה היא 680 מיליון שקל.

מיקי רוזנטל: מה קרה?

מיקי רוזנטל: מה זו הבריונות הזאת?

מיקי רוזנטל: אם אתם רוצים לשנות את הדברים האלה, זה צריך להיעשות במו"מ, זה צריך להיות בהסכמה עם ההסתדרות.

שלי יחימוביץ': הוא אומר שההסתדרות מסכימה.

מיקי רוזנטל: ההסתדרות לא מסכימה, בדקתי את זה.

מיקי רוזנטל: ההסתדרות מתנגדת לחוק הזה באופן מפורש.

מיקי רוזנטל: היא מתנגדת לחלק הראשון ולחלק השני.

מיקי רוזנטל: אני מציע ליושב-ראש לשלוח אותם לנהל מו"מ עם ההסתדרות.

מיקי רוזנטל: ההצגה הזאת כאילו מדובר בעשירונים העליונים שמרוויחים 30 אלף שקל ומה זה בשבילם פחות 200 שקלים לחודש זה שקר וכזב, זו הצגה מעוותת של המציאות.

מיקי רוזנטל: האנשים האלה לא מרוויחים את השכר הזה ביום שהם מתפטרים.

מיקי רוזנטל: אם הייתם אומרים, תראו, בואו נעשה חישוב לאורך כל השנים, נראה כמה הכנסה הייתה לבן אדם, נעשה ממוצעים כדי להגיע לתקרה, ניחא, אבל לכם לא איכפת אם יפטרו אותו בשנה הבאה, או אם הוא הרוויח 4000 שקל בשנה שעברה.

מיקי רוזנטל: את זה אתם לוקחים בחשבון?

מיקי רוזנטל: לא, אתכם זה לא מעניין.

מיקי רוזנטל: אתם בסך הכל מבקשים לשים יד על כספים של עובדים, לקחת מהם יותר מס, זה כל הסיפור.

מיקי רוזנטל: ההצגה הזאת כאילו מדובר במס על עובדים שמרוויחים הרבה מאוד כסף, זאת הצגה מטעה, זאת הצגה לא נכונה, זאת הצגה מקוממת.

מיקי רוזנטל: גם על החלק הראשון, על הסיפא, על כך שאנחנו משייכים את כספי הפיצויים לעובד, יש לי 10 הסתייגויות מהותיות.

מיקי רוזנטל: אם עובד מפוטר או מתפטר, אז לפי החוק היום המעסיק מודיע לקרן שהעובד התפטר, ואין מניעה להעביר את הכסף.

מיקי רוזנטל: בחוק החדש הם מאפשרים למעסיק להתנגד לתת את הכסף לעובד גם אחרי שנתיים.

מיקי רוזנטל: אתה יודע איזה כוח זה נותן למעסיק?

מיקי רוזנטל: למה שנתיים?

מיקי רוזנטל: דחפו פה עיזים שמקוממות.

מיקי רוזנטל: אני מציע לשלוח אותם למקצה שיפורים.

מיקי רוזנטל: החוק הזה לא מבושל , הוא לא ראוי שנצביע עליו.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב-ראש, היית פה בשנה שעברה כאשר פגעו לנו בחיסכון לפנסיה.

אורלי לוי אבקסיס: אף אחד לא בדק את קופת הפנסיה, אף אחד לא בדק כמה צבר אותו חוסך, אף אחד לא בדק אם לאורך זמן ההכנסה שלו היא x ומחשבים כאילו הוא נמצא באיזה שהוא עשירון גבוה.

אורלי לוי אבקסיס: גם פה אנחנו מדברים על סכומים של ברוטו.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו רגילים לכך שאין כפל מבצעים.

אורלי לוי אבקסיס: פה אנחנו עדים למצב של כפל מס.

אורלי לוי אבקסיס: מה שמבקשים מאיתנו פה הוא להטיל מס שולי כל חודש.

אורלי לוי אבקסיס: מדובר על הפסד ממוצע של 600 שקל בחודש.

אורלי לוי אבקסיס: אם זה לא מס כבד, אני לא יודעת מה זה מס כבד.

אורלי לוי אבקסיס: בסוף התהליך יש מס של 15% על אותן הפקדות.

אורלי לוי אבקסיס: בימים בהם אנחנו יודעים שיש עודף מגביית מיסים - יש כאלה שאומרים שהשנה נסיים עם עודף של כמעט 10 מיליארד – באים ורוצים שאותם עובדים ישלמו מהכיס שלהם חודש בחודשו כדי למלא איזה שהוא חור?

אורלי לוי אבקסיס: אני לא יודעת לאן הכסף הזה ילך, בעיקר כשיש עודף בגביית מיסים.

אורלי לוי אבקסיס: מתי אנחנו מבקשים את זה?

אורלי לוי אבקסיס: בזמן הכי קשה.

אורלי לוי אבקסיס: יש משכנתא שממשיכה לרדת חודש בחודשו, יש גנים לילדים.

אורלי לוי אבקסיס: הכסף פר שנה שיפסיד אותו חוסך שווה פחות או יותר לשכר לימוד באוניברסיטה.

אורלי לוי אבקסיס: מה שעושה האוצר זה לוקח מכם כאילו הילד שלכם לומד באוניברסיטה.

אורלי לוי אבקסיס: זה הסכום שהאדם ישלם פר חודש.

אורלי לוי אבקסיס: כשהוא יגיע לסוף התקופה, הוא יצטרך לשלם עוד 15% מאותו חיסכון.

מיכל בירן: לפני שבוע היה דיון על דוח מבקר המדינה, על הרשלנות של המדינה בטיפול במשבר הפנסיוני.

מיכל בירן: זה היה במקביל לדיון כאן על העלאת גיל הפרישה לנשים.

מיכל בירן: כאן היה ממש הומה אדם, שם היה ממש נטוש, כולל זה שגילינו שישבנו בלי נציגים של אגף שוק ההון ונציגים של החשבת הכללית.

מיכל בירן: הממצאים של דוח מבקר המדינה אומרים שיש כשל מערכתי וחוסר טיפול באי יכולתם של אנשים להזדקן בכבוד.

מיכל בירן: מדברים על הפנסיונרים שהם לקוחות שבויים שמשלמים את המקסימום, מדברים על מיליונים של אנשים שמשלמים את מקסימום דמי הניהול.

מיכל בירן: גם ככה יש בעיות בעולם הפנסיוני, אז אתם מחליטים לקחת עוד הטבת מס?

מיכל בירן: נכון, האנשים האלה לא מרוויחים שכר מינימום, אבל אני לא מכירה הרבה אנשים שכל חייהם הרוויחו 40 אלף שקלים.

מיכל בירן: רוב האנשים מגיעים לסכומים האלה בשיא הקריירה שלהם, לתקופה קצרה.

אורלי לוי אבקסיס: מדובר פה בברוטו.

מיכל בירן: אף אחד לא בודק את זה לאורך החיים שלהם.

מיכל בירן: גם האמירה שלכם על כך שתפטרו אותם במשיכה - אין לכם שום מנגנון לעשות את זה.

מיכל בירן: כבר יצא לי לראות כמה הצעות חוק מופרכות שלא היו לכם מנגנונים טכניים איך לאכוף אותן.

מיכל בירן: גם פה לא תהיה לכם דרך להבדיל בין החלק של השכר שלא ישלמו עליו לחלק שכן.

מיכל בירן: כל החלק הראשון הוא אחלה.

מיכל בירן: אם הוא היה מגיע לבד, היינו יושבים כולנו - -

מיקי רוזנטל: הוא לא אחלה, יש בו הרבה בעיות.

מיכל בירן: על הקונספט היינו מברכים.

מיכל בירן: כל התקציב הזה הוא סתם פחדני.

מיכל בירן: את כל הקיצוצים זרקתם לשרים בקיצוץ רוחבי.

מיכל בירן: זה לא יעבור פה.

בצלאל סמוטריץ': ברור הרי ששני החלקים של החוק קשורים אחד לשני.

בצלאל סמוטריץ': צריך להבין שזה שינוי דרסטי בכל המהות של פיצויי פיטורים.

בצלאל סמוטריץ': אם פיצויי הפיטורים הם חלק מהשכר של העובד, מה פתאום המדינה מתערבת?

בצלאל סמוטריץ': בסוף הרי יושב העובד עם המעביד כדי לראות מה מגיע לעובד.

בצלאל סמוטריץ': למה המדינה מחייבת אותי לחסוך את זה?

בצלאל סמוטריץ': למה לא מאשרים לי להוציא את זה מתי שאני רוצה?

בצלאל סמוטריץ': פיצויי פיטורים נועדו למנוע או להוות איזה שהוא אפקט מצנן על המעסיק מלפטר את העובד בתקופה שקשה לו בעסק.

בצלאל סמוטריץ': זה הבסיס של פיצויי הפיטורים.

בצלאל סמוטריץ': אם זה היה חלק מהשכר, הוא היה משלם את זה כל חודש.

בצלאל סמוטריץ': צריך להבין שעושים פה שינוי דרסטי בכל הנושא של פיצויי פיטורים, הופכים את זה ממנגנון שנועד לעזור ליציבות ולביטחון הכספי של העובד לחלק מהשכר שלו, לכן אני מתנגד לזה.

בצלאל סמוטריץ': נאמר כאן קודם שמדובר בהעלאת מס.

בצלאל סמוטריץ': אתם עושים את זה בצורה לא שוויונית, כיוון שעצמאים לא ישלמו, מי שיש לו חברות לא ישלם, מי שמקבל פנסיה תקציבית לא ישלם.

בצלאל סמוטריץ': אתם שמים את המס הזה על אוכלוסייה מאוד מאוד מסוימת בקרב העובדים.

בצלאל סמוטריץ': זה מסכל את התכלית של פיצויי פיטורים.

בצלאל סמוטריץ': זה לא משהו טכני.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזה מאוד מאוד לא שוויוני.

בצלאל סמוטריץ': היום זה קיים, אבל זה וולונטרי.

בצלאל סמוטריץ': במסגרת סעיף 14 יכולים כל עובד ומעביד להחליט ביניהם אם הם מגדירים את זה של העובד והמעסיק לא צריך להשלים את זה אחר כך, או שזה שייך למעסיק.

בצלאל סמוטריץ': אם כבר אתם רוצים להגדיר את זה כחלק מהשכר, זה ממש פטרנליזם להגדיר לאדם מתי לחסוך את זה, מתי להוציא את זה, מתי לא להוציא את זה.

בצלאל סמוטריץ': אם זה חלק מהשכר, תנו לי את זה.

מיכל בירן: ברוך הבא למדינת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': אני לא נגד לדרוש מאדם לחסוך לפנסיה, אבל פיצויי הפיטורים הם לא לפנסיה.

בצלאל סמוטריץ': אם פיטרו אותו אחרי 4 שנים, הוא יקבל את זה עכשיו.

אילן גילאון: זה עוד חוק משיטת מצליח.

אילן גילאון: תראו באיזה רגע אתם מטילים מס.

אילן גילאון: מה השלב הבא?

אילן גילאון: מה החוק הבא שתרצו לעשות?

שלי יחימוביץ': כשמת לך מישהו.

אילן גילאון: למה ככה?

אילן גילאון: לי אין טענה אליכם, יש לי טענה לפוליטיקאים שעומדים בראש המערכות שלכם.

אילן גילאון: עוד לא ראיתי שפקידים תפסו את שר האוצר, כבלו אותו בחבלים כדי שיעשה משהו מסוים.

אילן גילאון: הפקידים הם המן בפורים, פרעה בפסח ואנטיוכוס בחנוכה.

אילן גילאון: זו עוד אחת משיטות מצליח.

אילן גילאון: למה רק ככה?

אילן גילאון: תשלחו שליחים לרחובות, תתפסו זקנות, תתפסו נכים, תיקחו להם את הארנקים, את השעונים.

אילן גילאון: אני בעד מיסים על הכנסה.

אילן גילאון: אתם מפחדים ממדרגות מס למעלה, אז איך אתם מאזנים את זה?

אילן גילאון: בלהכות במי שמזדמן.

אילן גילאון: הפסול בחוק הזה, עוד לפני שנכנסתי לקרביו, זה עצם המיסוי על פיצויי פיטורים.

מיקי לוי: מהותו של החוק הוא 680 מיליון שקל.

מיקי לוי: זה פיסקלי לחלוטין.

מיקי לוי: חברים, תבואו ותשימו את זה על השולחן.

מיקי לוי: באתם בזמן לא מתאים.

מיקי לוי: אני אצביע נגד.

עודד פורר: החוק הזה מצטרף לעוד העלאות מיסים שמופיעות לנו בחוק ההסדרים.

עודד פורר: צריך להסתכל על חוק ההסדרים בכללותו.

עודד פורר: חיפשתי את נקודת החיוב בכל החקיקה הזאת.

עודד פורר: הצלחתם פעם ראשונה ליצור שוויון על ידי כך שאתם לא רק פוגעים במעסיקים, אתם פוגעים גם בעובדים.

עודד פורר: הצלחתם גם ליצור את ההבדל בין עובדים בפנסיה תקציבית לעובדים בפנסיה צוברת.

עודד פורר: תראו, מהות פיצויי הפיטורים היא לנסות ולתמרץ את בעלי העסקים בתקופות חלשות לא לפטר.

עודד פורר: אתם הופכים את המעסיק לאדיש במובן זה שהוא כבר שילם את פיצויי הפיטורים, הוא הפריש את הכל, לכן אין שום בעיה לפטר את העובד ברגע שיש איזו שהיא בעיה בעסק.

עודד פורר: אם אתם מכריחים את העובדים לחסוך מעל לתקרה מסוימת, למה אתם ממסים אותם?

עודד פורר: אם ממסים אותם, אל תחייבו אותם לחסוך.

עודד פורר: אתם מחייבים אותם לחסוך מעל תקרה מסוימת וגם ממסים אותם.

עודד פורר: אתם מעלים פה את המיסים למי שמרוויח מעל סכום מסוים.

עודד פורר: אם הולכים לעשות את זה, אני רוצה שימסו גם את בעלי הפנסיה התקציבית באותו היקף.

עודד פורר: מה שקורה פה זה שהצוברת מממנת את התקציבית.

עודד פורר: יש לנו פה עוד חוקי הסדרים.

עודד פורר: אתם באים גם להילחם בחברות הארנק.

עודד פורר: אתם פה מתמרצים אנשים ללכת לנתיב אחר, לנתיב של הקמת חברה, לא לנתיב של עבודה כשכירים, בטח כשמדובר במיסוי ברמת ההכנסות הגבוהה.

עודד פורר: אתם הולכים למסות להם ביטוח לאומי ומס בריאות בהפקדה, מה שלא ממוסה היום בפיצויי הפיטורים.

עודד פורר: אין פה שום תמריץ לא למשוך את כספי הפיצויים ברגע שאני מפוטר, מה שהיום קיים.

דב חנין: אני כל פעם שואל את עצמי ואני מופתע מכמה הממשלה הזאת יכולה להיות עקומה.

דב חנין: אתם מביאים את ציבור השכירים לשיעורי מס חריגים.

דב חנין: אתם מדברים על 680 מיליון שקל?

דב חנין: אתם מוותרים על 4 וחצי מיליארד שקל על ידי הורדת מס חברות.

דב חנין: זו אותה ממשלה.

דב חנין: לחברות מורידים מיסים, אבל מהעובדים לוקחים הרבה יותר מיסים.

דב חנין: למה?

דב חנין: עבודה זה סוג של הכנסה שאנחנו רוצים להילחם בו?

דב חנין: יש משהו רע באדם העובד?

דב חנין: יש משהו שאנחנו רוצים לבער מהארץ?

דב חנין: דיברו כאן על הרגע שבו ממסים.

דב חנין: האמת היא שמה אתם מציעים זה מנגנון יותר עקום מהחלומות הרעים שחברי הכנסת חולמים.

דב חנין: לא רק שאתם פוגעים בבן אדם ברגע הכי קשה, אתם פוגעים בו מראש.

דב חנין: אתם ממסים את האדם עוד לפני שהוא קיבל את הכסף.

דב חנין: אתם רוצים ללמד אותנו איך מוצאים שיטות חדשות למסות עובדים בישראל: אם לא מספיק לענות אתכם בשוטים, נענה אתכם בעקרבים.

דב חנין: זו השיטה.

דב חנין: אני לגמרי מסכים שכל החוק הזה הוא מהלך בריוני.

דב חנין: אני קורא להסתדרות לא להסתפק בדיונים בכנסת.

דב חנין: אני חושב שצריך להכריז על סכסוך עבודה כללי במשק.

משה גפני: אני לא מצטרף לזה.

דב חנין: אני אומר את דעתי.

דב חנין: אני לא מאמין בקואליציה הזאת.

מיקי רוזנטל: נציגי הקואליציה שפה מתנגדים.

דב חנין: למרות שבקואליציה ישנם קולות הגיוניים ושפויים בדיון הזה, בכל התחומים הממשלה הזאת הולכת לכיוונים הכי הזויים, לכן אני מציע להסתדרות לא לסמוך על שום דבר, פשוט להכריז על סכסוך עבודה כללי במשק, להוביל את ציבור העובדים למאבק נגד הפגיעה בפיצויי הפיטורים, כדי שיהיה ברור שיש גבול לכל תעלול.

עודד פורר: צריך לשים לב שמיסוי במקור יפגע גם בצבירה.

משה גפני: דב, אתה יכול לומר את כל מה שאתה חושב, אבל אני לא חושב שזה נכון בשלב הזה של הדיון.

משה גפני: הקואליציה והאופוזיציה בוועדת הכספים הוכיחו בעבר שהן עובדות.

משה גפני: לא צריך לשלוח את ההסתדרות לעשות שביתה, צריך לבקש מחברי הוועדה מהקואליציה והאופוזיציה לא להצביע בעד החוק הזה.

משה גפני: נציגי הקואליציה שדיברו כאן דיברו נגד.

משה גפני: מה תעזור ההסתדרות?

בצלאל סמוטריץ': החבר'ה באוצר צריכים להבין שהחוק הזה לא יכול לעבור כמו שהוא.

מיקי רוזנטל: הוא גם לא חייב לעבור בחוק ההסדרים.

מיקי רוזנטל: אין איזו דחיפות.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שאני קצת מופתעת מהדיון שמתנהל פה.

רחל עזריה: אני מבינה שכל דבר שמדבר על העלאת מיסים או על ויתור של פטור תמיד יעורר סערה.

רחל עזריה: הייתה קודם טבלה על ההוצאה לפי הכנסה.

רחל עזריה: חברת הכנסת יחימוביץ, כולנו היינו פה במאבק הגדול לגבי הגבלת שכר בכירים.

רחל עזריה: כולם מבינים שהיה פטור שניתן לכולם.

רחל עזריה: הפטור ניתן בגלל שלא היה מדובר בהוצאה מידית, מדובר היה בפיצויים.

רחל עזריה: בפיצויים היה פטור.

רחל עזריה: עכשיו שינו את הכלל, הפכו את זה להוצאה מיידית שהמעסיק נותן.

רחל עזריה: זה בעצם כסף שהולך לעובד בצורה ברורה.

רחל עזריה: לא מוותרים לגמרי על הפטור, כיוון שלא רוצים לפגוע בבעלי ההכנסות הנמוכות.

רחל עזריה: גם חברי כנסת מוגדרים כבעלי הכנסות נמוכות לצורך זה.

שלי יחימוביץ': לא נכון, אנחנו יותר גבוהים מזה.

רחל עזריה: אנחנו מדברים פה על רמות שכר שהן לא רמות שכר נמוכות.

רחל עזריה: מי שמרוויח 70 אלף שקל או 100 אלף שקל לא הולך לשלם סכומי עתק.

שלי יחימוביץ': תעלו מס הכנסה.

רחל עזריה: מדובר בפטור שניתן עד היום בגלל הגדרה אחרת.

רחל עזריה: היה אפשר לבטל את הפטור לגמרי.

רחל עזריה: אנחנו מתנגדים לביטול פטור כללי.

רחל עזריה: אנחנו חושבים שלא צריכים למסות את בעלי ההכנסות הנמוכות יותר, לכן הוגדר שממסים את בעלי ההכנסות הגבוהות.

אילן גילאון: תמסו את ההכנסות הגבוהות, לא את פיצויי הפיטורים.

רחל עזריה: לא ממסים את זה בפיטורים.

רחל עזריה: זה יוצא כל חודש.

רחל עזריה: זה בדיוק כמו מס.

רחל עזריה: עד היום היה פטור, עכשיו אומרים שהפטור יהיה רק לבעלי הכנסות נמוכות.

מיקי לוי: את תובילי את הבחור שפוטר מעבודתו בהייטק בגיל 32?

רחל עזריה: מיקי, אתה מדבר על הדור שלי.

רחל עזריה: בואו נשים את הקלפים על השולחן.

רחל עזריה: בואו נתחיל לדבר על דור ה-x ועל דור ה-y.

רחל עזריה: בואו נדבר על האנשים שלא שורדים במקום העבודה יותר מ-3,4 שנים.

רחל עזריה: כמה אנשים מדור x ומדור y מגיעים לרמות שכר של 100 אלף שקל?

מיקי לוי: המוכשרים בהייטק מרוויחים יותר מזה.

רחל עזריה: לא יכול להיות שאנחנו מגינים פה על בעלי הכנסה של 55 אלף שקל ומעלה, על כך שהם לא יוציאו 100 שקל בחודש.

רחל עזריה: אני לא מבינה איך אנחנו בדיון הזה.

יצחק וקנין: רחל, זאת לא הטבלה.

מיקי לוי: דיברתם על אנשים שמרוויחים מ- 30 אלף שקל ברוטו ומעלה.

רחל עזריה: אלה שמרוויחים 37 אלף שקל ישלמו 34 שקלים.

רחל עזריה: אני חושבת שהאחריות שלי והאחריות של יושבי הבית הזה הוא לא להגן על הדומים לנו, אלה שמרוויחים משכורת של 40 אלף שקל ומעלה, אני חושבת שאנחנו צריכים לדאוג לכלל הציבור הישראלי.

רחל עזריה: זה מה שאנחנו עושים פה.

שלי יחימוביץ': אין שום בעיה, תעלו מס הכנסה.

רחל עזריה: אנחנו לא מבטלים את הפטור לכולם, אנחנו מבטלים רק לבעלי משכורות מסוימות ומעלה.

רחל עזריה: זה מתכתב עם הנושא של הגבלת שכר בכירים, עם הכלל שאנחנו צריכים לדאוג לאוכלוסיות מסוימות.

שלי יחימוביץ': למה בפיטורים?

רחל עזריה: אני חושבת שהגיע הזמן שייכנסו לדיון על הפנסיות התקציביות.

רחל עזריה: שלחו אותנו פה כמה ח"כים יקרים לדבר עם ההסתדרות.

רחל עזריה: למה נציגי ההסתדרות מקשים עלינו לטפל בנושא של הפנסיות התקציביות?

רחל עזריה: אני מייצגת את הדור הצעיר יותר, את הדור שמתמודד עם האתגרים האלה של החלפת מקומות עבודה.

רחל עזריה: אני מייצגת אנשים שהצטרפו לשוק העבודה לאחר שנת 1995, לכן לא זכאים לפנסיות המטיבות.

רחל עזריה: אין להם שום סיכוי להגיע לפנסיות תקציביות.

רחל עזריה: אנחנו הם האנשים שמשלמים את הסכומים האלה.

רחל עזריה: תעשו לי טובה, כמה מאיתנו מרוויחים סכומים כל כך גבוהים שאנחנו בכלל יכולים להיות חלק מהדיון?

רחל עזריה: יוצא שהדיון הזה הוא דיון שמתייחס לאנשים פריבילגים, לאנשים מבוגרים יותר, לאנשים במעמדות מסוימים.

רחל עזריה: אנחנו פה נקראים להגן עליהם במקום על האוכלוסיות שמרוויחות שכר של 10 אלפים שקלים וצריכות לסיים את החודש, במקום להגן על האוכלוסיות שצריכות לשלם את החשבונות עבור הילדים שלהן?

אילן גילאון: המס הזה דומה למס ערך מוסף על תרופות.

באסל גטאס: רחל, יכול להיות שאת צודקת, השאלה למה זה בא בהקשר של התקציב.

באסל גטאס: אם רוצים לשנות את התנאים, את המיסוי, את כל מה שקשור לעניין, שיבואו בחקיקה ראשית.

באסל גטאס: אז יהיה זמן לשבת, לדבר ולנתח.

באסל גטאס: גונבים את העניין בחוק ההסדרים.

באסל גטאס: כל מטרתו של העניין הזה הוא להביא 680 מיליון שקל.

באסל גטאס: זה דבר שלא היה צריך לעבור בחקיקה.

באסל גטאס: יושב-ראש הכנסת היה צריך להוציא את זה מחוק ההסדרים.

באסל גטאס: זה צריך לבוא לדיון נפרד, לא קשור לתקציב.

באסל גטאס: באוצר אומרים שחוק ההסדרים נועד לעשות רפורמות מבניות במשק, רפורמות שישנו סדרי עולם.

באסל גטאס: איזו רפורמה יש פה?

באסל גטאס: המטרה פה היא להביא 680 מיליון שקל.

באסל גטאס: המקום של זה הוא לא בחוק ההסדרים.

באסל גטאס: צריך לדחות את העניין כי מקומו של העניין הזה הוא לא בחוק ההסדרים.

איתן ברושי: לחוק הזה יש זיקה לתקציב, הוא מדבר על 680 מיליון שקל.

איתן ברושי: מצד שני, הוא הדוגמה לחוק שלא נועד לחוק ההסדרים.

איתן ברושי: אומרים שפרס ז"ל המציא את חוק ההסדרים.

איתן ברושי: אין ספק שהכנסת חושבת שזה חוק גרוע.

איתן ברושי: לא מזמן נפגשתי עם הנשיא המכהן, הוא אמר לי מה דעתו על חוק ההסדרים בצורה מאוד ברורה ובוטה.

איתן ברושי: אמר את זה גם היושב ראש המכהן.

איתן ברושי: אנחנו משתפים פעולה עם ההתנהלות הלא נכונה, עם העמדה ההפוכה למה שאנחנו חושבים.

איתן ברושי: היה צריך להוציא את הדבר מחוק ההסדרים בטרם הדיון, לא בסופו.

איתן ברושי: אני חושב שצריך להצביע על הוצאת החוק הזה מחוק ההסדרים.

איתן ברושי: יש כאן רוב.

איתן ברושי: אין טעם שיהיו דיונים, כשבסוף זה ייגמר בהוצאה של זה מחוק ההסדרים.

איתן ברושי: יש כאן בעיה, אדוני היושב-ראש.

איתן ברושי: אני מבין את המצוקה של כחלון.

איתן ברושי: הוא הפעיל את משה אשר, אחרת אין לו מקורות תקציביים.

איתן ברושי: אתמול שמענו שהצמיחה היא מנסיעות לחו"ל וממכירת מכוניות.

איתן ברושי: זה מה שאמרו ראשי אגף התקציבים והמנכ"ל.

איתן ברושי: גפני, אתה יודע שההסכמים הקואליציוניים רוקנו את קופת האוצר.

איתן ברושי: משה אשר הפך להיות האיש המרכזי באיזון התקציב.

איתן ברושי: אם אתה מוריד לו את הסעיף הזה, לכחלון אין איך לסגור את התקציב.

איתן ברושי: אני מציע להצביע עכשיו על ההוצאה של זה מחוק ההסדרים.

איתן ברושי: חייבים פעם אחת ולתמיד להתנהג כמו שאנחנו חושבים.

איתן ברושי: לא ייתכן שיביאו חוקים חד-צדדיים, לא מתואמים, לא מבוררים, ויעשו פה את הבירור בלחץ של מכבש ובליץ.

איתן ברושי: זה לא נועד לחוק ההסדרים, צריך להוציא את זה עכשיו.

משה גפני: דיברתי עם חבר הכנסת דוד ביטן.

משה גפני: הוא אמר לי שהיה סיכום שהחוק הזה לא ייצא מחוק ההסדרים.

משה גפני: היה סיכום שהחלק הראשון לגבי פיצויי פיטורים ירד, יישאר רק המיסוי על למעלה מ-50 אלף שקל.

משה גפני: אני אבקש לקיים את הדיון הזה.

משה גפני: החוק הזה לא הולך לעבור, אין מציאות כזאת.

משה גפני: לא ייתכן שהנשיא, שהיה יושב-ראש הכנסת, וגם היושב-ראש הנוכחי, שאת שניהם אני מאוד מכבד, אומרים שצריך לבטל את חוק ההסדרים – זה נכון, גם אני אומר את זה- ואחרי זה מביאים לכאן את החוקים.

משה גפני: לא רק פרס עשה את זה, גם מודעי.

משה גפני: ב-1985 זאת הייתה ההצלה של הכלכלה.

משה גפני: היום זה סתם, תופסים טרמפ.

<מיה פרי אלתרמן: זה לא חוק של הגנה על זכויות עובדים, כפי שכפיר מאגף תקציבים הציג את זה, זה חוק שנועד ליצור מקור תקציבי.

<מיה פרי אלתרמן: היה בינינו דיון מוקדם על רעיון ערטילאי שהוא העלה.

<מיה פרי אלתרמן: ברגע שירדנו לעומק הדברים, התשובה החד משמעית הייתה שאנחנו מתנגדים לזה.

<מיה פרי אלתרמן: ברור שאם זה היה חוק של הגנה על זכויות עובדים, הוא לא היה בחוק ההסדרים, הוא גם לא היה מגיע כל כך לא מבושל.

משה גפני: האוצר ישב איתכם?

<מיה פרי אלתרמן: לא.

<מיה פרי אלתרמן: הייתה שיחה של כמה דקות.

משה גפני: בכלל לא?

<מיה פרי אלתרמן: כלום.

משה גפני: אמרו מקודם שכן.

משה גפני: אולי ישבו עם ניסנקורן?

<מיה פרי אלתרמן: לא שידוע לי.

מיקי רוזנטל: הייתה שיחה של 10 דקות.

משה גפני: מה שחשוב לי ולחברי הוועדה זה הדיאלוג, משום שמדובר על זכויות עובדים, מדובר על פגיעה בעובדים.

משה גפני: היה ראוי שיהיה דיאלוג ממשי בין האוצר להסתדרות.

<מיה פרי אלתרמן: אני מסכימה.

<מיה פרי אלתרמן: יש פה שינוי של חקיקה משנות ה-50.

<מיה פרי אלתרמן: היא מגיעה לפה לא מבושלת.

<מיה פרי אלתרמן: אם היו רוצים להגן על זכויות עובדים, היו דרכים להגן על זכויות עובדים, לא היו צריכים לעשות את מה שקרה בחוק הזה.

<מיה פרי אלתרמן: פשוט עושים את זה במחטף, בצורה שגם לא תביא לשום תוצאה שהיא.

<מיה פרי אלתרמן: אם התוצאה המכוונת היא להשיג את ה-680 מיליון שקל, אז לא תהיה תוצאה כזאת.

<מיה פרי אלתרמן: עובדים חכמים ישנו את ההסכם שלהם כך שהם יקבלו את הפיצויים בסוף הדרך, לא במהלך הדרך.

<מיה פרי אלתרמן: מה שישיג החוק זה פגיעה בחיסכון, לא מעבר.

<מיה פרי אלתרמן: החוק הזה ישיג מיסוי כפול על העובד במהלך ובסוף הדרך.

<מיה פרי אלתרמן: החוק לא נותן שום מענה למצב של המיסוי הכפול.

<מיה פרי אלתרמן: זו התוצאה של החוק.

<מיה פרי אלתרמן: חוץ ממס הכנסה שמטילים פה, מטילים גם ביטוח לאומו ומס בריאות.

<מיה פרי אלתרמן: זה לא כתוב בחוק, אבל זו התוצאה של החוק.

<מיה פרי אלתרמן: זה מיסוי שלא היה קודם על פיצויי פיטורים.

<מיה פרי אלתרמן: זה חוק שלא נועד לחוק הסדרים.

משה גפני: ואם זה לא היה בחוק הסדרים, זה היה חוק טוב?

<מיה פרי אלתרמן: לא, הוא יוצר עיוותי מס.

<מיה פרי אלתרמן: זה שיש לך משכורת גבוהה בתקופה מסוימת, עדיין לא אומר כמה תקבל בסוף הדרך.

<מיה פרי אלתרמן: אתה עדיין יכול לחסוך לתקופה קצרה, אם מכיוון שהתחלת את הקריירה שלך בגיל מאוחר, אם בגלל שאתה בהייטק והרווחת הרבה בהתחלה אבל אחרי זה היית מחוסר עבודה.

<מיה פרי אלתרמן: זה יוצר עיוות מס שהיום לא קיים.

<מיה פרי אלתרמן: יוצרים את העיוות מס הזה.

<מיה פרי אלתרמן: עדיין החוק לקוי בכל כך הרבה צורות.

<מיה פרי אלתרמן: משתמע שסעיף 14 חל ברטרו גם על כספים שהופקדו עד יום התיקון.

<מיה פרי אלתרמן: משתמע שיש הוראות מעבר על הסכמים קודמים שאמרו במפורש את מה שאמרו.

<מיה פרי אלתרמן: לא מגינים על הסכמים ששותקים ומביאים לאותה תוצאה משפטית.

<מיה פרי אלתרמן: גם לא חלות הוראות המעבר.

<מיה פרי אלתרמן: יש פה שני עובדים.

<מיה פרי אלתרמן: על אחד הוראות המעבר מגינות, על אחד הוראות המעבר לא מגינות.

<מיה פרי אלתרמן: התקרה היא תקרה נמוכה, משלמים עליה דרך מועדי תשלום פיצויים.

<מיה פרי אלתרמן: נותנים פה למעסיק אפשרות להודיע שנתיים אחרי, 3 חודשים אחרי.

<מיה פרי אלתרמן: יש הוראות לתשלום פיצויי פיטורים.

<מיה פרי אלתרמן: אם המעביד לא הודיע עד למועד תשלום פיצויי פיטורים, העובד לא יכול לקבל את הפיצויים שלו?

<מיה פרי אלתרמן: דרך שלילת פיצויים מנוסחת פה.

<מיה פרי אלתרמן: אני לא יודעת אם זה ניסוח או מהות.

<מיה פרי אלתרמן: על ביטוח בריאות חשבתי שזה עניין של ניסוח, אבל הבנתי שזו כוונה מכוונת להטיל מס בריאות וביטוח לאומי.

<מיה פרי אלתרמן: אני לא יודעת אם משנים פה את דרך שלילת הפיצויים כך שזה לא יהיה בפסק דין, כך שמספיקה רק הודעה של מעסיק.

<מיה פרי אלתרמן: מה שיוצא טוב מהחוק הזה הוא רצף פיצויים לקצבה.

<מיה פרי אלתרמן: אף עובד לא עושה רצף פיצויים לקצבה ומשלם עליה מחיר יקר בסוף הדרך.

<מיה פרי אלתרמן: פה נתנו את זה, אבל נתנו במגבלה.

<ג'קי בלנגה: אנחנו מקיימים עם רשות המיסים דיונים בחוק ההסדרים.

<ג'קי בלנגה: כשהחוק הזה עלה לדיון, רשות המסים, כולל משה אשר, התחילה להבין טיפה את הבעיות.

<ג'קי בלנגה: לאור הבעיות שהעלינו במשך 5 דקות, נקבע דיון להיום בשעה 18:00.

משה גפני: על זה?

<ג'קי בלנגה: על זה.

<ג'קי בלנגה: שיטת המס בישראל ממסה עובדים על בסיס מזומן טהור.

<ג'קי בלנגה: הצגת פיצויי פיטורים כחיסכון זה דבר שמטעה.

<ג'קי בלנגה: לא מדובר בחיסכון.

<ג'קי בלנגה: החוק הזה פוגע באוכלוסיות רחבות מאוד, למשל זוגות שמתגרשים, למשל בני זוג שעובדים ביחד, למשל ירושה.

<ג'קי בלנגה: כל הנושא של הפריסה מבוטל במסגרת החוק הזה.

<ג'קי בלנגה: לנכים מבטלים את הטבות המס על ידי כך שממסים הכנסה עתידית.

רחל עזריה: נכים פטורים ממס בסכומים האלה.

<ג'קי בלנגה: נכים פטורים ממס עד תקרה מסוימת.

<ג'קי בלנגה: אם הם עוברים את התקרה, הם משלמים על זה מס.

<ג'קי בלנגה: החוק הזה הוא חסר, הוא לא נכון, יש לו מטרות לא צודקות, לא נכונות.

<ג'קי בלנגה: החוק לא מתאים לשיטת המס בישראל, הוא מעקר את שיטת המס בישראל.

<דורית טנא פרצ'יק: אני אתייחס לנושא של יחסי עבודה.

<דורית טנא פרצ'יק: נאמר על ידי האוצר שבפנסיה יש תגמולים של העובד ופיצויי פיטורים.

<דורית טנא פרצ'יק: אתה צודק.

<דורית טנא פרצ'יק: אתה יודע איך זה הגיע לשם?

<דורית טנא פרצ'יק: ב-1979 נחתם הסכם קיבוצי, וזה המוטיב שצריך להיות פה כל הזמן, בין ההסתדרות למעסיקים, שבו לקחו חלק מהפיצויים ושמו בתוך קרן הפנסיה.

<דורית טנא פרצ'יק: לא רק זה, הם באו וקבעו מגבלות כך שלא יצליחו להוציא את זה.

<דורית טנא פרצ'יק: הנושה הזה של פיצויי פיטורים בתוך הפנסיה היה וצריך להישאר בתור מסגרת יחסי העבודה הקיבוציים בין ההסתדרות לארגוני המעסיקים.

<דורית טנא פרצ'יק: אתם שמעתם שיש פנסיית חובה מ-2008?

<דורית טנא פרצ'יק: יש סעיף 14 לכולם, יש פנסיה לכולם.

<דורית טנא פרצ'יק: המעסיקים לא יכולים למשוך את הכסף וגם העובד לא יכול למשוך את הכסף, בואו לא נטעה את מי שיושב פה.

<דורית טנא פרצ'יק: אתם מדברים על כל מיני אנשים שהם דור ביניים, שהם דור מדבר, אז למה להתעלל בהם, למה לגעת להם.

<דורית טנא פרצ'יק: הם סיכמו עם המעסיק שלהם, או ארגון העובדים שלהם סיכם עם המעסיק לפני הרבה מאוד שנים בהסכמים קיבוציים.

<דורית טנא פרצ'יק: כן, יש הסכמים קיבוציים שאומרים שהמעסיק יכול למשוך את הכסף, שהכסף בא על חשבון.

<דורית טנא פרצ'יק: יש הרבה מאוד הסכמים.

<דורית טנא פרצ'יק: אתם רוצים לשנות את זה?

<דורית טנא פרצ'יק: שבו, דברו, תנסו לשנות את זה.

<דורית טנא פרצ'יק: 6% שייכים לעובד, בואו לא נתבלבל.

<דורית טנא פרצ'יק: לא צריך בשביל זה חוק, זה כבר קיים.

<דורית טנא פרצ'יק: אם המעסיק רוצה להעביר עוד 2 ושליש, אז ה-8 ושליש יהיו שייכים לעובד.

<דורית טנא פרצ'יק: נכון, זה שגר ושכח, אבל זאת הייתה המטרה.

<דורית טנא פרצ'יק: זה נעשה בתיאום עם האוצר ב-2008.

<דורית טנא פרצ'יק: לגבי הנושא של המיסוי, הדבר הזה מעוות.

<דורית טנא פרצ'יק: למה?

<דורית טנא פרצ'יק: נורא נחמד להגיד "30 אלף שקל", אבל זה מאוד פופוליסטי.

<דורית טנא פרצ'יק: תראו לי עובד שמרוויח 30 אלף שקל?

<דורית טנא פרצ'יק: בדרך כלל הוא מעל גיל 50, הוא כבר 30 שנה מבוטח.

<דורית טנא פרצ'יק: נניח שעכשיו הוא יפרוש לפנסיה, איך תתחילו לחשב?

<דורית טנא פרצ'יק: אם הוא קיבל 25 אלף שקל ב-2007 אתם תמסו?

<דורית טנא פרצ'יק: הצעת החוק אומרת שלעובדים מסוימים ימסו בעת ההפקדה.

<דורית טנא פרצ'יק: מה זה אומר?

<דורית טנא פרצ'יק: שהעובדים יראו בתלוש השכר שלהם פחות 100 שקל כל חודש, פחות 200 שקל.

<דורית טנא פרצ'יק: אתם חושבים שהעובדים ילכו הביתה ככה?

<דורית טנא פרצ'יק: לא.

<דורית טנא פרצ'יק: הם יבואו למעסיק שלהם, ואז אתה עושה בלגן נוראי בשוק העבודה.

<דורית טנא פרצ'יק: אתם חושבים שהעובדים ישבו בשקט?

<דורית טנא פרצ'יק: לא.

<דורית טנא פרצ'יק: הם יבואו להסתדרות.

<דורית טנא פרצ'יק: אחרי זה גם יהיה סכסוך עבודה.

רחל עזריה: זה החוק הזה?

מיקי לוי: זה החוק.

<דורית טנא פרצ'יק: בהיבט של יחסי עבודה זו טעות קשה, בהיבט של המיסוי זו טעות קשה ובהיבט שזה בחוק ההסדרים.

<דורית טנא פרצ'יק: יש פנסיית חובה.

<דורית טנא פרצ'יק: אם אתם באמת דואגים לעובד, שם זה נמצא.

<מנחם קלי: כשחוקק חוק פיצויי פיטורים והמיסוי עליו, נקבע בדברי ההסבר שהחוק הזה הוא חוק סוציאלי אשר רואה את הפיצויים כדבר שנצבר בכל שנות העבודה.

<מנחם קלי: הוא בונה בכוונה מתווי מס מקלים.

<מנחם קלי: נאמר שהפיצויים נצברו בכל תקופת העבודה, לכן אי אפשר לחייב אותם במס בשנה ספציפית.

<מנחם קלי: לא מחייבים במס לפני שהכסף מגיע לעובד.

<מנחם קלי: כשהפקידו את הכסף בתכנית, זה לא חויב במס.

<מנחם קלי: רק כשהעובד לוקח את הכסף, מטילים על זה מס.

<מנחם קלי: בא החוק הזה ומשנה את הכל.

<מנחם קלי: הוא אומר שלא רק שלא מטיבים באופן מוגדר, אלא מחייבים במס.

<מנחם קלי: מדובר במס השולי הגבוה ביותר.

<מנחם קלי: מדוע הגבוה ביותר?

<מנחם קלי: כי זה בנוסף למס העבודה שחל עליו באותה עת.

<מנחם קלי: יש לכם פה נתונים ממש לא מדויקים.

שלי יחימוביץ': מה לא מדויק?

<מנחם קלי: חישבנו שכר של 50 אלף, שכר של 80 אלף ושל 100 אלף.

<מנחם קלי: יש כל מיני סעיפים של שווי למס עוד לפני המיסוי.

<מנחם קלי: יש שווי על רכב, שווי על קופות גמל, שווי על אובדן כושר, שווי על קרן השתלמות.

<מנחם קלי: רק אחרי זה מתחילים מס הכנסה, ביטוח לאומי וההפרשות של העובד לקופת גמל וקרן השתלמות.

<מנחם קלי: משכר של 50 אלף שקל ברוטו, הנטו הוא 18,409.

<מנחם קלי: המס שירד לפי הצעת החוק משכר של 50 אלף יהיה 880 שקל לחודש, שזה 5% מהנטו.

רועי פולקמן: המשכורת של חבר כנסת היא 40 אלף ברוטו, נטו סביב ה-19,20.

רועי פולקמן: איך הנטו הוא 18 אלף משכר של 50 אלף ברוטו?

<מנחם קלי: משכר ברוטו של 80 אלף, בלי כל מיני הטבות מיוחדות, הנטו הוא 25,684 אלף.

<מנחם קלי: בחוק הזה ייקחו 2080 שקל כל חודש, שזה 8% מהנטו.

<מנחם קלי: משכר של 100 אלף שקל ברוטו יישאר 30 אלף נטו.

<מנחם קלי: ייקחו מזה 2880, שזה 10% מהשכר.

<מנחם קלי: בארצות הברית מדברים על הפחתת המס כדי לעודד צמיחה.

<מנחם קלי: הרופאים, המשפטנים, אנשי ההייטק סוחבים על הגב שלהם את כל המשק.

<מנחם קלי: הם, שנמצאים בעשירון התשיעי והעשירי, משלמים את רוב המיסים.

<מנחם קלי: אם יטילו עליהם מס נוסף, חלק מהם יחליטו שהם נוסעים למקום אחר.

<מנחם קלי: למה?

<מנחם קלי: כי רמת חיים לא נמדדת בברוטו, רמת חיים נמדדת בנטו.

<מנחם קלי: מערכות המיסוי של המעסיקים ושל כל הגופים הפנסיונים לא ערוכות להצעה שמציעים פה.

<מנחם קלי: יהיה פה בלגן שלם.

<מנחם קלי: זה חוק נורא.

<מנחם קלי: אם אני לא רוצה להיות כזה עדין, אז זה חוק נורא ואיום.

<רועי מימרן: אני אדבר בשם המגזר של אנשי ההייטק.

<רועי מימרן: אנשי ההייטק אלה אנשים שבחלקם מגיעים לשכר גבוה, לאו דווקא כל החיים.

<רועי מימרן: קודם לומדים, אחר כך צוברים ניסיון.

<רועי מימרן: זה נכון שיש תקופה עם שכר גבוה.

<רועי מימרן: בגיל 45, 50 הרבה מאוד אנשים נפלטים מהמקצוע.

<רועי מימרן: זה לא משנה אם הפקדת כספי חיסכון פנסיוני בגיל 30 או בגיל 60, כל הזכאות לכספים האלה מגיעה בנקודה אחת בחיים - בגיל הפרישה.

<רועי מימרן: מה שצריך להסתכל זה על ההכנסה המצטברת לאורך כל השנים, לא למסות שכר גבוה בתקופה של שנים מסוימות.

<רועי מימרן: להרבה מאוד אנשי הייטק שנפלטים מהמקצוע יש תקופה בין עבודות.

<רועי מימרן: בסוף הם הולכים למקצוע אחר, למשל הוראה, בהכנסה נמוכה יותר.

<רועי מימרן: זה מקרה דומה למקרה של חברי הכנסת.

<רועי מימרן: יש להם הכנסה יפה בתקופה שהם בכנסת, אבל חלקם לא יודעים אם הם יהיו פה בעוד 4 שנים.

משה גפני: חברי הכנסת לא רלוונטיים לדיון כאן.

<רועי מימרן: ההצעה צריכה לדבר על פי 4 מהשכר הממוצע במשק, לא על פי 3 כמו שמוצע.

<רועי מימרן: חברת הכנסת אמרה שמדובר מ-45 אלף ברוטו.

<רועי מימרן: צר לי לתקן אותה, אבל זה החל מ-30 אלף ברוטו ואילך.

אוריאל לין: מיסוי משפיע על התנהגות.

אוריאל לין: מפעם לפעם אנחנו שומעים הצעות בתחום המיסוי, מתוך הנחה שזה לא משפיע מאומה על ההתנהגות של העוסקים, של השכירים וכו'.

אוריאל לין: אנחנו מתנגדים להצעה הזאת, למרות שיש בה הצהרה חיובית שאומרת שהכסף שייך לעובד.

אוריאל לין: זאת הצהרה עקרונית רצויה ביותר.

אוריאל לין: יחד עם זאת, כל מיסוי שמתערב ביחסי עבודה, שיוצר עיוותים ביחסי עבודה, הוא מיסוי ממש בלתי רצוי.

אוריאל לין: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שתהיה פה הכנסה של 680 מיליון שקל, אנחנו לא מבינים לאיזה צורות ודפוסי התנהגות השינוי הזה יכול להוביל ביחסי העבודה.

אוריאל לין: יהיו שכירים שיאמרו: אל תפריש לי למעלה מ-29 אלף, אני רוצה לקבל את זה בדרך אחרת, או יהיו אחרים שיבואו ויאמרו: תגלם את המס הזה.

אוריאל לין: יש פה התערבות בוטה וחמורה ביחסי עבודה, היא תביא לשינוי ולעיוותים.

אוריאל לין: גם מהנימוק הזה אנחנו מתנגדים להצעה.

<מיכל וקסמן-חילי: אנחנו שותפים לעמדת ההסתדרות ולדברים שנאמרו פה על ידי אוריאל לין.

<מיכל וקסמן-חילי: לגבי החלק הראשון, אין לנו עניין רב בו.

שלי יחימוביץ': אתם מסכימים לחלק של פיצויי הפיטורים למתפטר?

<מיכל וקסמן-חילי: בוודאי.

<מיכל וקסמן-חילי: לחלק הראשון אנחנו מסכימים.

<מיכל וקסמן-חילי: אין לנו עניין רב בתיקון בחלק הראשון, אנחנו מבינים מה הרציונל שלו.

<מיכל וקסמן-חילי: מה שכן, יש כאן התעלמות מוחלטת מאיזונים שקיימים בהסכמים קיבוציים, בהסכמים של פנסיה חובה, בהסכמים של תעשיינים.

<מיכל וקסמן-חילי: יש שם איזונים שקובעים מתי כן אפשר להחזיר את הכספים האלה.

<מיכל וקסמן-חילי: מדובר על איזונים שמגיעים ממשאים ומתנים ארוכים שאין להם כאן ביטוי.

<מיכל וקסמן-חילי: יש איזה שהוא ניסיון בסעיף הראשון, אבל כשקוראים את דברי ההסבר רואים שזאת לא המטרה.

משה גפני: אנחנו הולכים להצביע על הכל יחד.

משה גפני: מה עמדתכם?

<מיכל וקסמן-חילי: אנחנו מסכימים לזה, בתנאי שבחלק הראשון ייכנסו איזונים שקיימים היום בהסכמים הקיבוציים.

<מיכל וקסמן-חילי: אם לא נכנסים האיזונים, אנחנו מתנגדים לזה.

<מיכאל שראל: יש היום חוסר שוויון קיצוני בין מקבלי פנסיה צוברת למקבלי פנסיה תקציבית.

<מיכאל שראל: יש חוסר שוויון ממש קיצוני כבר היום.

<מיכאל שראל: לפני שנה פגעו בחוק ההסדרים בבעלי פנסיה צוברת, הגדילו את הפער ואת אי השוויון, עכשיו הולכים להגדיל את זה בחוק הזה במידה משמעותית נוספת.

<מיכאל שראל: הולכים לקבוע רק לבעלי הכנסות גבוהות בפנסיה צוברת.

<מיכאל שראל: בעלי פנסה תקציבית לא נפגעו בשנה שעברה, הם לא נפגעים השנה, והפער בינם לבין אחרים רק יגדל.

<מיכאל שראל: בעלי פנסיה צוברת הם בעלי פוטנציאל המעבר והגמישות הגבוהה ביותר.

<מיכאל שראל: כמו שנאמר קודם, יכול להיות שחלק מהם לא יהיו איתנו בשנה או בשנתיים הבאות אם נטיל עליהם מס שולי עוד יותר גבוה.

<מיכאל שראל: ה-680 מיליון שקל לא יהיו 680 מיליון שקל אם אחוז קטן מבעלי הפנסיה הצוברת יחליטו שבעקבות החוק הזה הם מעדיפים לעבוד בסיליקון ואלי.

משה גפני: לי יש הרושם שלא נעשו מספיק שיעורי בית בחוק הזה.

משה גפני: החוק מורכב מאוד, מסובך מאוד.

משה גפני: מן הדין שתעשו עוד שיעורי בית בעניין, מן הדין שתשבו עם הגופים האחרים.

משה גפני: מדובר על שינויים דרמטיים.

משה גפני: גם אם זה יאושר, מדובר פה על שינוי סדרי בראשית בנושא של יחסי עובד מעביד, בנושא של היחסים בין העובדים לרשויות המס.

משה גפני: צריך לשבת עם ההסתדרות ועם המעסיקים.

משה גפני: תצטרך להתקיים ישיבה עם יושב-ראש הקואליציה.

משה גפני: נצטרך להגיע לאיזו שהיא הסכמה.

משה גפני: לחוק במתכונתו הנוכחית אין רוב בוועדת הכספים.

משה גפני: אני אצביע נגדו.

משה גפני: הוא לא חוק שהולך לעבור.

עודד פורר: לא רק אתה תצביע נגדו, גם עוד חברים בקואליציה.

משה גפני: אני חושב שאסור שהחוק הזה יעבור בצורה הזאת.

משה גפני: אני רוצה שהוא יעבור, אבל אני רוצה שהוא יעבור עם הסכמות.

משה גפני: אם לא יהיו הסכמות, הוא יפוצל.

משה גפני: אתם צריכים לעשות אצלכם שיעורי בית.

משה גפני: אתם צריכים לשבת עם ההסתדרות, עם הלשכות ואיתנו.

משה גפני: אתם צריכים לשבת גם עם אנשי אגף התקציבים כי הם צד גדול בעניין הזה.

אוריאל לין: גם עם המעסיקים.

<צור גינת: הרבה מהדברים שנאמרו פה נבעו מאי הכרה של העובדות והחוקים.

<צור גינת: את האנשים שמקבלים את הפיצויים אני פוגש ביום יום.

<צור גינת: רובם גובים את הפיצויים.

איתן ברושי: למה לא ישבת עם ההסתדרות?

<צור גינת: אני חושב שחשוב להכיר את כל התמונה.

<צור גינת: התמונה שמתקבלת פה היא לא התמונה השלמה של המס.

<צור גינת: אמנם היחיד ישלם טיפה יותר מס, אבל זה לא יהיה משמעותי כי הוא בסוף ימשוך את הכסף.

<צור גינת: זה מה שקורה אצל חלק גדול מהאוכלוסייה.

<צור גינת: נכון שיש כאלה שמשאירים לפנסיה, אבל גם יש כאלה שמושכים.

<צור גינת: יש את כל את כל המרווח.

<צור גינת: צריך לראות את כל התמונה, גם את השלכות המס על הגבייה.

משה גפני: אני לא מומחה לדיני מס.

משה גפני: אתה מומחה יותר גדול ממני.

משה גפני: דיברו פה אנשים שהם בחלקם מומחים לעניין הזה, זה המקצוע שלהם.

משה גפני: כשראיתי את זה בפעם הראשונה, הבנתי את הבעיות שיש.

משה גפני: אני יודע מה יהיה בדיון.

משה גפני: הדיון יהיה על ה-680 מיליון שקל.

משה גפני: יבואו ויגידו: תביאו את הכסף ממקום אחר.

משה גפני: אני לא מזלזל בזה, זה לא דבר של מה בכך.

משה גפני: יש פה דברים שהם משונים מאוד.

משה גפני: לוקחים עובדים שלא מי יודע מה משתכרים, ואומרים להם: עכשיו תשלמו מס.

משה גפני: אלה דברים חדשים שלא היו בעבר.

משה גפני: אנחנו מטביעים פה חותם.

משה גפני: לפעמים הוא יכול להיות שלילי.

משה גפני: יכול להיות שאם נשפר אותו, הוא יהיה חותם חיובי.

משה גפני: בלי שיפורים הוא לא עובר.

איתן ברושי: אני מציע להצביע עכשיו על להוציא את זה מחוק ההסדרים, משום שהמשך הדיון לא יביא לתועלת אם הוא לא מביא את התוצאות שכרגע היושב-ראש אמר.

איתן ברושי: יש פה גם הטעיית האוצר, כי ברור שהתקציב וחוק ההסדרים לא יהיו כמו שהם נכנסו.

איתן ברושי: המשך הדיון לא יביא תוצאה.

איתן ברושי: לא מדובר פה על דבר פשוט.

איתן ברושי: אתה יודע, גפני, כמה מוטל עליך עד ההצבעה במליאה בסוף דצמבר.

איתן ברושי: תוציא את זה עכשיו מחוק ההסדרים.

איתן ברושי: כל מה שאמרת עכשיו לא יקרה בימים הקרובים.

איתן ברושי: לא התחיל כאן שום דיאלוג, לכן עדיף שזה יצא מחוק ההסדרים.

איתן ברושי: תגיד למשה אשר את מה שאמרת עכשיו, שייתן לאוצר לוח זמנים לתת פתרון.

משה גפני: אני נאלץ לא לקבל את ההצעה שלך.

משה גפני: אני לא מצביע.

משה גפני: אני לא מוציא את זה מחוק ההסדרים.

משה גפני: זה לא נעשה במן דיון כזה.

משה גפני: יכול להיות שאני אחליט להוציא את זה מחוק ההסדרים.

משה גפני: אני חייב לקיים דיון עם כל הגורמים בכנסת.

משה גפני: אני צריך לדבר עם יושב-ראש הכנסת, עם הקואליציה.

משה גפני: אל תשכח שאני עדיין בקואליציה.

איתן ברושי: גפני, יש לך סמכות להוציא את זה.

משה גפני: רבותיי, אני מודה לכם על הדיון, הישיבה נעולה.