ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 475, 2016-11-01 13:15

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: על סדר היום הצעת חוק ממשלתית: הצעת חוק לעידוד השקעה באנרגיות מתחדשות (הטבות מס בשל הפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת – הוראת שעה), התשע"ו-2016, והצעת חוק פרטית: הצעת חוק לעידוד הקמת מתקנים להפקת אנרגיה מתחדשת (פטור ממס), התשע"ו-2016.

משה גפני: אנא תציגי את הצעת החוק הפרטית.

משה גפני: יש פה רשימה ארוכה של מציעים.

יעל כהן-פארן: הצעות החוק הוצמדו.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר שחתומים על הצעת החוק 57 או 58 חברי כנסת, ותאמינו לי שהיו חותמים גם 120, אולי בלי שרי הממשלה, היו חותמים 100 חברי כנסת.

יעל כהן-פארן: פשוט רציתי כבר להגיש את הצעת החוק ולא להמתין.

משה גפני: למה לא חתמתי עליה?

יעל כהן-פארן: זה ממש מחדל, אני מתנצלת שלא ניגשתי אליך באותו רגע, אבל זו באמת הצעה שחתמו עליה חברי כנסת מקיר אל קיר.

משה גפני: בסופו של דבר אין המצווה נקראת אלא על שם גומרה.

משה גפני: אני הולך לסיים פה את החקיקה.

יעל כהן-פארן: נכון, אתה צריך להיות הראשון מבחינתנו.

יעל כהן-פארן: המטרה היא לעודד צרכנים לייצר אנרגיה מתחדשת.

יעל כהן-פארן: היום, כידוע לכול, הטכנולוגיות מאפשרות את זה.

יעל כהן-פארן: אין צורך לתת פה הרצאה.

יעל כהן-פארן: עכשיו השאלה היא איך עושים את זה בצורה שתהיה הפשוטה ביותר, שתאותת לצרכנים שכדאי להם, שהם לא מתעסקים עם זה יותר מדי.

יעל כהן-פארן: אנחנו עוד לא במקום של לחייב את זה, כמו עם דודי שמש, אבל אני רוצה להזכיר שכאשר יזמו את החקיקה על דודי שמש גם הייתה פרוצדורה ובירוקרטיה, שהיה צריך לקבל כל מיני אישורים, והיום זה נראה לנו הרי מגוחך.

יעל כהן-פארן: אנחנו לא רוצים לייצר בירוקרטיה.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לפתוח את זה, כי זה טוב למשק, זה זול, זה טוב לאנשים.

יעל כהן-פארן: אנחנו יכולים לקחת דוגמה מגרמניה, שם יש הרבה פחות שמש, חצי מכמות השמש שלנו, ויש להם הספק סולרי על גגות שהוא יותר מן ההספק בכל מדינת ישראל.

יעל כהן-פארן: שם זה פשוט: אתה בא, אתה מחבר ואתה מודיע לחברת החשמל שלך שחיברת.

יעל כהן-פארן: בישראל אנחנו עוד לא שם.

יעל כהן-פארן: בואו נשאף לשם.

יעל כהן-פארן: הצעת החוק שהגשנו, חברי חבר הכנסת חמד עמאר ואני, ביחד עם שורה ארוכה של חברי כנסת, מטרתה לפטור ממס, לייצר מצב שכל הסדרה ביתית ומונה נטו תהיה פשוטה.

יעל כהן-פארן: אף אחד לא מתעשר מזה.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לפתוח את זה, אנחנו רוצים לעשות מהפכה בשוק הזה ולפטור את זה מכל מס, היטל, אגרה וארנונה שמוטלים עליו בעת הקמת המערכת וההכנסות – שהן לא הכנסות – מהזרמת החשמל לרשת.

יעל כהן-פארן: זה הוצמד להצעת החוק הממשלתית.

יעל כהן-פארן: אני מברכת את רשות המסים שבעקבות דיונים שהיו כאן, גם בוועדת המשנה בראשותי, ערכתם את ההצעה שלכם.

יעל כהן-פארן: אני כן חייבת לומר, אולי אני לא מבינה אותה עד הסוף אבל בעיניי היא עדיין מסבכת דברים.

יעל כהן-פארן: בואו נראה איך עושים את זה כמה שיותר פשוט.

יעל כהן-פארן: זהו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חמד עמאר אתה רוצה להגיד משפט עכשיו?

חמד עמאר: לא.

משה גפני: נציגי הממשלה, אני מבקש למזג את שתי הצעות החוק.

משה גפני: יש לכם התנגדות?

<ברוך משולם: אני מן הלשכה המשפטית ברשות המסים.

<ברוך משולם: אני חושב שיש לנו בעיות עם הצעת החוק הפרטית.

<ברוך משולם: יש בה הרבה מאוד חסרונות, מעבר לנושא של העלות.

<ברוך משולם: יש נקודות מסוימות שלא ניתנה עליהן הדעת עד הסוף.

<ברוך משולם: שקלנו בשלב מסוים ביחד עם משרד האוצר לקחת משהו דומה מאוד ולהביא מתווה פשוט כזה וקל ולפטור את כולם.

<ברוך משולם: הצעת החוק הפרטית כפי שמופיעה כרגע ומונחת על השולחן לא נותנת פטור מדיווח, לא במס הכנסה, לא במע"מ, לא פוטרת מניהול ספרים או מהגשת דוח.

יעל כהן-פארן: אם הוא פטור מכל מס אז הוא צריך לדווח על מה שהוא פטור ממנו?

<ברוך משולם: יש כאלה שפטורים ועדיין צריכים לדווח.

<ברוך משולם: זה דבר אחד.

<ברוך משולם: שתיים, לגבי המקרקעין – בהצעת החוק שלנו, וגם בהחלטות הממשלה משנת 2008 ולאחר מכן, יש התייחסות מפורשת לעידוד הקמה של מתקנים כאלה, ולמי שאין שטח – הציעו גם לתת הטבת מס למי שיש לו שטח והוא משכיר את השטח להקמת מתקן כזה.

<ברוך משולם: זאת אומרת, אם לי אין שטח כזה ולשכן שלי יש שטח, אני יכול לפנות אליו ואז גם השכן יקבל הטבה על דמי השכירות כשאני מקים מתקן ומציב את המתקן על השטח.

יעל כהן-פארן: אתם הוספתם את זה.

<ברוך משולם: זה החלטת הממשלה המקורית שהייתה.

<ברוך משולם: מעבר לזה, העלות התקציבית לפי ההערכות שעשינו היא יותר מכפולה.

<ברוך משולם: שלנו עומדת בערך על 50 מיליון שקל.

<ברוך משולם: הצעת החוק כפי שאתם הבאתם, ללא התייחסות לארנונה וכל מיני היבטי מס נוספים, היטלי השבחה כאלה ואחרים, היא יותר מכפולה.

<ברוך משולם: זה המצב נכון להיום.

יעל כהן-פארן: לא ברור לי איך אבל אשמח ללמוד.

משה גפני: לפני שאתם שמחים כל-כך אני רוצה להעביר את הצעת החוק.

יעל כהן-פארן: כולנו רוצים.

<ברוך משולם: בשמחה.

משה גפני: מצדי לא בשמחה, אבל להעביר את הצעת החוק.

משה גפני: התחלתי לקרוא את הצעת החוק אך למען האמת עצרתי באמצע.

משה גפני: למה אי אפשר לכתוב באופן פשוט?

משה גפני: אני למדתי בישיבה, שם היינו כותבים בארמית אבל היינו כותבים באופן פשוט.

<ברוך משולם: אני יכול לכתוב את הנוסח בארמית אם זה יעזור...

משה גפני: למה כל-כך הרבה עמודים?

משה גפני: אין לי סבלנות לזה.

משה גפני: אי אפשר לכתוב: 1, 2, 3, 4 ולגמור?

<ברוך משולם: כל מה שהבאתי לפה זה דיני מס.

משה גפני: את כל זה להכניס עכשיו להצעת החוק?

<ברוך משולם: חס וחלילה.

<ברוך משולם: זה כל חקיקת המס והתקנות.

משה גפני: למה צריך לכתוב כל-כך הרבה?

משה גפני: אני גם לא כל-כך מבין מה כתוב.

<ברוך משולם: אני יכול להציג את הצעת החוק.

<ברוך משולם: הצעת החוק פשוטה מאוד.

<ברוך משולם: היא מדברת גם על מי שמתקין מתקן, ולא משנה מבחינתנו – וזה טיעון שגם רציתי להעלות לגבי הצעת החוק הפרטית – גם אם הוא נכנס ב-2008 והוא לא במסגרת מונה נטו וגם אם הוא נכנס עכשיו והוא במונה נטו וגם אם תהיה הסדרה בעוד שנה, שנתיים, שלוש קדימה שרשות החשמל תערוך, הם בפנים.

<ברוך משולם: אני לא צריך לשנות את החוק, אני לא צריך להכניס משהו נוסף.

<ברוך משולם: כל מי שמתחבר בטכנולוגיה הזאת – בפנים, כלומר נהנה מהטבות המס שהצעת החוק שהנחנו קובעות.

משה גפני: ואז מה יקרה לו אחרי שהוא מבקש?

משה גפני: הגשתי.

משה גפני: ומה יקרה?

<ברוך משולם: הגשת טופס.

<ברוך משולם: אתה יכול לבחור שני מסלולים.

<ברוך משולם: המסלול הראשון הוא מסלול של פטור מלא עד 20,000 שקל, כאשר אם אתה חורג קצת יש איזה מנגנון שלא "זורק" אותך מייד למסלול השני ונותן לך איזו הטבה, בדומה למה שהיום קיים בשכר דירה למגורים.

משה גפני: איפה זה כתוב בהצעת החוק?

יעל כהן-פארן: שזה 60,000 שקל.

<ברוך משולם: לגבי הסכום המרבי עשינו את הבדיקות שלנו.

<ברוך משולם: דיברנו גם עם אנשי רשות החשמל ולקחנו את המונה נטו – את המונה נטו מתקינים עד 25 קילו-ואט.

<ברוך משולם: אדם שם מתקן של 25 קילו-ואט.

<ברוך משולם: לפי הנתונים שקיבלנו צריך שטח של 250 מטר מרובע.

<ברוך משולם: זה לא דירה ממוצעת אבל נניח שזה מתקיים.

<ברוך משולם: ולקחנו 1,950 שעות שמש, שזה בעצם מעבר לשעות השמש הסטנדרטיות.

<ברוך משולם: שעות השמש הסטנדרטיות הן בערך 1,750.

<ברוך משולם: עשינו חישוב, כי הבסיס של המס מוטל רק על העודפים.

יעל כהן-פארן: 1,950 שעות שמש קיים אולי בדרום הערבה, באילת.

<ברוך משולם: בדיוק לשם אני מכוון, את אלה אני רוצה, את המקסימום.

<ברוך משולם: זה קבוצת היעד שלי.

<ברוך משולם: עשינו חשבון, אם הוא מוכר את כל מה שהוא מייצר ולא צורך בעצמו באותו רגע שום כלום, זאת אומרת הוא נסע לחוץ לארץ, השאיר את המקום עובד ונסע, ומכר את הכול, והוא נמצא בנגב, כפי שאמרנו.

<ברוך משולם: עשינו חשבון שהוא לא מגיע ל-20,000 שקל.

<ברוך משולם: הוא יגיע בערך ל-17,000-18,000 שקל, ומעל זה לקחנו עוד מְקדם.

משה גפני: אפשר לנסח את זה קצר יותר?

<שלומית ארליך: יש כאן עוד בעיה, אולי נחזור ונבהיר.

<שלומית ארליך: בעצם מה שהיושב-ראש אמר משתלב עם מה שאנחנו העברנו לגבי הנוסח, שכל הנוסחה הזאת שעשיתם של החישובים, שבעצם המסלול הולך כך שמחלקים את זה לשני מסלולים של פטור ממס על ההכנסה ובודקים אם ההכנסה עולה על 20,000 שקל או לא עולה על 20,000 שקל, ואם היא לא עולה אז היא פטורה אבל אם היא כן עולה אז צריך למצוא את התקרה המתואמת, ומהתקרה המתואמת אחר-כך להחליט מה של ה-30%, בעצם את המשמעות של כל מה שעשיתם פה אפשר לומר במילים פשוטות מאוד.

<שלומית ארליך: אם אתם מציבים מספרים, אתם לוקחים 3 דוגמאות: של מי שיש לו הכנסה של 15,000 שקל ו-30,000 שקל ו-50,000 שקל, אז בעצם כל מה שאפשר לעשות פה – תמיד יבחרו באחד משני מסלולים.

<שגית אפיק: אם משתמשים בנוסחה שלהם ממש מסתבכים כי זה יוצא מאוד-מאוד מורכב.

<ברוך משולם: נכון, אבל זה המנגנון שקיים כבר היום בשכר דירה למגורים.

<ברוך משולם: זה אותו מנגנון.

משה גפני: הוא רק לא ענה על השאלה.

<ברוך משולם: אענה בשמחה.

יעל כהן-פארן: איפה ההכנסה שאתה מחשב?

יעל כהן-פארן: אתה מדבר על הכנסה בכסף, שזה משהו שלא קיים במונה נטו.

<ברוך משולם: הוא קיים.

יעל כהן-פארן: רק בשוליים.

<ברוך משולם: יכול להיות שבסוף התקופה אם נשארת יתרה הוא יכול למשוך אותה בתעריף אחר.

<ברוך משולם: הוא יכול למשוך את זה, הוא יכול להיפגש עם הכסף.

<שניר ניב: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

<שניר ניב: זה פשוט מאוד.

<שניר ניב: הצעת החוק של יעל כהן-פארן מבורכת ואנחנו דנו בה.

<שניר ניב: אין הבדל מעתה ואילך בין ההצעה שלנו וההצעה שלך מן הבחינה הפשוטה של היצרנים הביתיים כולם.

<שניר ניב: אעשה קצת סדר ואולי אלך קצת אחורה.

<שניר ניב: יצרן ביתי שמייצר חשמל סולרי אצלו בבית, שהמתקן שלו התחבר מ-2015 והלאה, הוא כולו נכנס לפטור המלא.

<שגית אפיק: עד 20,000 שקל.

<שניר ניב: הוא לא מגיע ל-20,000 שקל גם אם הוא לא צרך בכלל במונה.

משה גפני: קחו בחשבון שאני לא למדתי לימודי ליבה.

משה גפני: אתם צריכים לדבר באופן פשוט יותר.

משה גפני: בסדר שנקבע עד 20,000 שקל?

<שניר ניב: עד 20,000 מכניס את כל היצרנים הביתיים.

משה גפני: אז נכתוב סעיף, שעד 20,000 יש פטור מכל מה שכתוב בחוק.

<ברוך משולם: לא מכל מה שכתוב בחוק.

<ברוך משולם: יש שם ארנונה ודברים אחרים.

<ברוך משולם: לא לקחנו אותם בחשבון העלויות.

<ברוך משולם: יש שם היטלים וכל מיני דברים.

<ברוך משולם: אני מדבר רק על דיני המס.

<שגית אפיק: אתה פוטר ממס הכנסה.

<ברוך משולם: אני מדבר על פקודת מס הכנסה.

משה גפני: אז תכתבו סעיף אחד, שמי שמייצר חשמל במתקן הזה, עד 20,000 שקל יהיה פטור ממס הכנסה.

<שניר ניב: זה בעצם מעתה ואילך כולם.

משה גפני: אפשר לכתוב את זה?

<שלומית ארליך: אפשר לכתוב את זה בצורה פשוטה במקום להתחיל להכניס את כל התקרות.

משה גפני: אני דיברתי על צורה פשוטה.

<שלומית ארליך: אני משקפת את מה שאתה אומר כדי שברוך משולם יבין מה אתה אומר.

<שלומית ארליך: בעצם היושב-ראש אומר שצריך לכתוב בצורה פשוטה מאוד בשורה אחת: עד 20,500 שקל הוא פטור.

<שלומית ארליך: אם שמים לב לנקודת האיזון, זה 23,000 שקל ומשהו.

<שלומית ארליך: מ-23,000 שקל ומשהו עד 60,000 שקל הוא יהיה חייב ב-10%.

<שלומית ארליך: המשמעות של הנוסחה שלכם היא שתמיד יגיעו לתוצאה הזאת.

<ברוך משולם: בואו נראה אם הבנתי נכון.

<ברוך משולם: את רוצה שאנחנו נשנה את המנגנון שקבוע פה.

<שגית אפיק: זאת המשמעות שלו.

<שגית אפיק: גם אתה הסברת את זה כך לפני רגע.

<ברוך משולם: אתם רוצים שאנחנו נשנה את המנגנון ונעשה בעצם סכום אחד, שעד הסכום הזה יש מסלול של פטור מס מלא, ומעל הסכום הזה מהשקל הראשון יש 10% מס עד הסכום המרבי שקבוע בחוק.

<שלומית ארליך: זה המשמעות, זה מה שיקרה, זה התוצאה של המנגנון שלכם.

<שגית אפיק: כאשר אתה הולך לשני מסלולים, אתה רוצה שאדם שהולך למסלול אחד יתחייב אליו מראש?

<ברוך משולם: לא, אני לא "נועל" אותו.

<ברוך משולם: הוא יכול לתת הודעה שהוא הולך לשנות, הוא יכול להיכנס ל-א', ל-ב'.

משה גפני: מה הסיכומים שלכם עם הממשלה בעניין הזה?

משה גפני: יש לכם סיכומים או משהו שאושר בוועדת השרים לענייני חקיקה?

חמד עמאר: הצמדנו את זה.

חמד עמאר: לא היו שום סיכומים.

<שניר ניב: הצעת החוק הפרטית טרם עברה ועדת שרים.

<שניר ניב: היא הוצמדה לפני כן.

משה גפני: מה החליטה ועדת השרים לענייני חקיקה לגביהם?

<שניר ניב: ועדת השרים אימצה את הצעת החוק הממשלתית.

מיקי רוזנטל: הנוהל הוא זה, שאתה צריך להצביע עכשיו על חיבור שתי ההצעות.

משה גפני: עדיין יש ויכוח.

משה גפני: התחלתי עם כך שאנחנו רוצים למזג את הצעות החוק.

משה גפני: במקרה הזה לא פשוט למזג אותן כי בהצעת החוק הפרטית מציעים פטור מלא מכל המסים.

משה גפני: הממשלה לא מסכימה לזה.

חמד עמאר: דיברנו גם על זה ביחד.

חמד עמאר: אם נלך על סכום מסוים, כפי שמציעים עכשיו, גם לזה אנחנו מסכימים.

משה גפני: בואו נדבר קודם על המהות, נראה שנוכל להגיע להסכמה.

חמד עמאר: כן, נוכל להגיע להסכמה.

משה גפני: הגענו להסכמה אתכם שיהיה כתוב "עד 23,000 שקלים".

<ברוך משולם: פטור ממס מלא ופטור ממע"מ.

משה גפני: טוב, סעיף אחד אושר.

<שניר ניב: אדוני היושב-ראש, ארנונה כבר פטרנו.

<שניר ניב: להזכירך, היינו פה לפני חצי שנה.

<שניר ניב: הם פטורים מארנונה.

משה גפני: נכון, זה נידון פה בוועדה.

יעל כהן-פארן: מה לגבי הדיווח, פטור מדיווח?

משה גפני: רק רגע.

משה גפני: סיכמנו שצריך להסביר לי לאט אז אם יעשו דברים מהר אני אסתבך.

משה גפני: על דבר אחד הסכמנו.

משה גפני: אפשר לכתוב את מה שאמרנו?

<שלומית ארליך: צריך לשנות את הנוסח.

משה גפני: לא משנה, אבל נוכל להצביע על העיקרון.

<ברוך משולם: אנחנו כרגע עובדים על זה.

<ברוך משולם: נציע נוסח.

משה גפני: את זה סיכמנו.

משה גפני: מה יש לנו הלאה?

<שלומית ארליך: את זה אמרנו כבר.

<ברוך משולם: יש לנו מסלול של פטור מלא וגם מסלול של 10%.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לשאול שאלה קטנה.

יעל כהן-פארן: ה-23,000 שקל ו-60,000 שקל, אתה מכמת את החשמל לכסף?

יעל כהן-פארן: כלומר, ה-60,000 לצורך העניין זה המכירה של החשמל עצמו?

יעל כהן-פארן: בגלל שזה מונה נטו לא הבנתי אותך.

<ברוך משולם: אסביר לך, פשוט מאוד.

יעל כהן-פארן: כלומר, אין שם כסף, פרט לשאריות שאולי בסוף ייוותרו.

<שניר ניב: בעבר יצרן ביתי היה יכול להשתלב או במונה נטו או בהסדרה הפופולרית יותר שהייתה, שהוא פשוט מוכר לחברת החשמל ומקבל החזרה.

יעל כהן-פארן: זה נגמר, אין את זה יותר.

<שניר ניב: זה נגמר.

<שניר ניב: מעתה והלאה כל היצרנים הביתיים נכנסים למונה נטו.

<שניר ניב: זאת אומרת, מה שייצרת אתה יכול לצרוך, גם אם לא באותן שעות, כל עוד זה באותו מיקום.

<שניר ניב: עכשיו אנחנו אומרים: נניח שלא צרכת בכלל, אפילו שמת את המתקנים על הגג שלך ולא היה אף אחד בבית ואת הכול ביקשת לקבל בכסף אחרי שנתיים, לפי כל הבדיקות שלנו של המתקנים הכי חזקים שיש בשעות השמש הכי גבוהות יצרן ביתי נכנס לפטור מלא.

יעל כהן-פארן: גם אם הוא נטש את ביתו וכאילו מקבל את הכסף.

יעל כהן-פארן: אבל אתה בכלל לא סופר אם הוא צרך ואין שום החלפה של כסף.

יעל כהן-פארן: בסדר גמור.

<ברוך משולם: בוודאי.

יעל כהן-פארן: רק רציתי לוודא את זה.

<שניר ניב: בעצם למה נקבע ה"גג" הזה?

<שניר ניב: כי מתקנים שנכנסו בשנים 2008 ו-2009 קיבלו תעריף של 2 שקלים, לעומת 20 אגורות וקצת שיש היום.

<שניר ניב: אפשר לתת להם עוד הטבה.

<שניר ניב: זה לא מודד אנרגיה מתחדשת, זה כבר קיים הרי.

<ברוך משולם: רק להבהיר, הצעת החוק הזאת מתייחסת גם להסדרה התעריפית הישנה וגם הם ייהנו מאותן הטבות בדיוק שיקבלו אלה במונה נטו, שאם לא כן יש פה אפליה.

חמד עמאר: זה מכניס את כולם וגם מה שיהיה בעתיד?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: כולם באותו pool.

יעל כהן-פארן: התחשיב שאמרת, ה-50 מיליון שקל, ועל-פי ההצעה שלנו 100 מיליון שקל, על בסיס מה הוא נבנה?

<שניר ניב: עיקר הפער נובע מאותם מתקנים שהחלו לפעול פעם.

יעל כהן-פארן: אבל לא הכנסתי אותם בכלל בהצעה שלי.

<שניר ניב: הצעת החוק הפרטית מכניסה אותם באופן אוטומטי.

<ברוך משולם: בהצעה שלך לא כתוב מונה נטו.

<ברוך משולם: בדברי ההסבר מדברים על מונה נטו, בשורה השנייה, אבל בהצעה עצמה כשאת מדברת על הסדרת התעריפים ואמות המידה שקובעת רשות החשמל לעידוד הקמת מתקני אנרגיה מתחדשים לצרכנים ביתיים אין פה התייחסות למונה נטו.

<ברוך משולם: זה אומר שגם הסדרה תעריפית ישנה נכללת בפנים.

<שניר ניב: וכמובן שהצעת החוק הממשלתית נותנת גם פטור מבחינת סכום, ואפילו מעבר לכך.

<שניר ניב: בהצעת החוק הממשלתית נהנים גם מפטור מחובת דיווח ויש הטבות נוספות.

יעל כהן-פארן: הכוונה שלי הייתה לחלוטין שזה יהיה בלי ההסדרות הישנות וזה גם היה כתוב שם.

<ברוך משולם: אין בעיה.

<ברוך משולם: הבעיה שלי, שמחר בבוקר כאשר נצטרך להגן על החוק הזה יבוא אדם ויגיד: אני באתי ראשון, אני התקנתי ראשון, למה שיפגעו בי?

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לעודד חדשים.

יעל כהן-פארן: אנחנו מסכימים.

משה גפני: יש הסכמה?

משה גפני: אני רוצה לדעת רק דבר אחד.

משה גפני: אתם מדברים על 23,000 שקל, נכון?

<ברוך משולם: ממודד כל שנה על-פי מדד המחירים לצרכן.

<ברוך משולם: ובנוסף נתנו סמכות לשר.

משה גפני: בטוח שזה הצרכן הביתי?

<ברוך משולם: ישבנו עם המחלקה הכלכלית, ישבנו עם רשות החשמל, קיבלנו נתונים מהנציגים של הארגונים, התעדכנו אתמול ושלשום במחירים החדשים של הפנלים, כמה מקבלים, והכול נכנס לשקלול של זה.

<איתן פרנס: הצעה מצוינת, צריך להגיד את זה.

משה גפני: אחרי שהוא אמר שזו הצעה מצוינת אני מבקש להביא להצבעה את ההצעה למזג את שתי ההצעות, את הצעת החוק הממשלתית עם הצעת החוק הפרטית.

משה גפני: מי בעד אישור מיזוג הצעות החוק?

משה גפני: ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד – 4

משה גפני: נמנעים – אין

משה גפני: 4 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

משה גפני: המיזוג אושר.

משה גפני: עכשיו נמשיך הלאה.

משה גפני: צריך להביא את זה לוועדת הכנסת.

<שגית אפיק: אתה לא רוצה לקרוא את הסעיפים?

משה גפני: אני רוצה, אבל אני לא רוצה כל-כך הרבה סעיפים.

<ברוך משולם: ננסה לכווץ אותם.

<ברוך משולם: נוציא נוסח בסוף הדיון לפי מה שסיכמנו.

<ברוך משולם: נושא ההטבה העיקרי הוא פטור מדיווח למס הכנסה, פטור מדיווח למע"מ, פטור מניהול פנקסי חשבונות.

<ברוך משולם: עשינו את זה לגבי מע"מ בסעיף ספציפי נפרד בחקיקה ראשית.

<ברוך משולם: במס הכנסה אנחנו מצרפים נוסח של תקנות לעיון הוועדה.

משה גפני: למה?

משה גפני: למה אי אפשר לכתוב שיש פטור מדיווח בסעיפים א', ב', ג', ד'?

משה גפני: אם הייתי לומד משפטים כך הייתי אומר.

<ברוך משולם: יכול להיות, אבל בפקודת מס הכנסה כל הפטורים ניתנים באמצעות תקנות מכוח סעיף 134.

<ברוך משולם: למען הסדר הטוב- - -

משה גפני: עזוב את הסדר הטוב.

משה גפני: אנחנו ערב תקציב ואין לנו הרבה זמן.

משה גפני: נכתוב את כל מה שאמרת:

משה גפני: פטור על דיווח למס הכנסה לפי הסעיף הזה והזה, פטור על דיווח למע"מ לפי הסעיף הזה והזה.

<ברוך משולם: אנחנו מעדיפים שהכול יהיה במסגרת פטור אחד.

משה גפני: פטור אחד גם אני רוצה.

<ברוך משולם: תחשוב על אדם שרוצה לדעת אם הוא צריך להגיש דוח או לא צריך להגיש דוח.

משה גפני: אז למה אי אפשר לכתוב פה?

<ברוך משולם: לא נכון לעשות את זה באמצעות חקיקה.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים לקבץ את הכול.

<ברוך משולם: את כל התקנות שלנו שמסדירות את הפטור מדיווח ניתנה לוועדה סמכות לאשר, הכול מרוכז במקום אחד.

<ברוך משולם: אם אתחיל לפזר את זה בחוקים שונים אף אחד לא יידע.

<ברוך משולם: אנחנו מקבלים תלונות מנציגים של ארגונים מקצועיים ששואלים מה קורה עם זה.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים למרכז את זה במקום אחד.

<שגית אפיק: השאלה היא זאת, יבוא יצרן ביתי שלא מכיר את כל החקיקה ואת התקנות והוא רוצה לדעת מה הדין שחל עליו לגבי התקנת אותו מתקן ולהבין שהוא פטור מהכול.

<שגית אפיק: אומר לך היושב-ראש:

<שגית אפיק: אם הוא יודע שזה מופיע לו בחוק אז הוא קורא חוק אחד ויודע את הדין שחל עליו.

<שגית אפיק: אם אתה זורק אותו לתקנות שלא מופיעות בכלל בחוק- - -

<ברוך משולם: יכול היות שחלים עליו גם חוקים אחרים שמכוחם הוא צריך להגיש דיווח שלא קשור לחוק הזה.

<ברוך משולם: אנחנו מעדיפים שכל המידע שהוא צריך לגבי כל הפעילות שלו ולגבי כל הפטורים יהיה מרוכז במקום אחד ולא יתפזר על פני כמה חוקים.

<ברוך משולם: אנחנו רואים את זה גם בחוק עידוד השקעות הון.

משה גפני: מה אתה רוצה שיהיה כתוב בחוק?

<ברוך משולם: הפניה לתקנות.

<ברוך משולם: בחוק אני מתייחס במפורש לחקיקת מע"מ.

<ברוך משולם: אמרתי, מבחינתנו אנחנו לא רואים אותו כעוסק.

<ברוך משולם: זה מופיע בהצעת החוק.

<ברוך משולם: כאשר אנחנו לא רואים אותו כעוסק הוא יוצא באופן מפורש.

משה גפני: אני קורא את הצעת החוק, אני יודע לקרוא בלי נקודות, למדתי.

משה גפני: כתוב שאני פטור מדיווח במע"מ.

משה גפני: לא כתוב שאני פטור מדיווח במס הכנסה.

<ברוך משולם: נכון.

משה גפני: אז מה אוכל להבין?

משה גפני: אין לי יועץ משפטי לידי.

משה גפני: אני איש פשוט, אני גר בערבה.

<ברוך משולם: אסביר.

<ברוך משולם: בדברי ההסבר כבר כתבנו שנעשה- - -

משה גפני: לא דברי ההסבר.

משה גפני: יש חקיקה.

משה גפני: אין יותר דברי הסבר.

<ברוך משולם: החקיקה מתייחסת רק למע"מ.

משה גפני: אני אהיה בטוח שאני צריך לדווח למס הכנסה.

<ברוך משולם: קודם כול, נוציא הנחיות שלנו והוראות שלנו.

משה גפני: אבל יש חוק.

משה גפני: למה אי אפשר לכתוב את זה?

<ברוך משולם: כי זה לא נכון.

<ברוך משולם: אני כותב גם בפקודה ואני כותב גם בחקיקה ספציפית.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים לרכז את הכול, שיהיה פשוט, שיהיה נוח.

<שגית אפיק: אבל זה חוק שעומד בפני עצמו.

חמד עמאר: אני כאזרח פשוט רוצה להיכנס לחוק ולהבין מלשון החוק.

מיקי רוזנטל: אני מציע שנכתוב בחוק שזה יהיה פטור ממס הכנסה על-פי התקנות האלה והאלה ואז נגמר העניין.

<ברוך משולם: אין לי בעיה.

<ברוך משולם: אתה רוצה לפתור את זה דרך התקנות, שהפטור יינתן בהתאם לתקנות?

<ברוך משולם: משרד המשפטים אולי יגיד שיש בעיה, שהחוק לא יכול בדרך כלל להפנות לתקנות.

משה גפני: מה עמדת משרד המשפטים?

<שרית פלבר: אני מצטרפת לדברים שברוך משולם אמר.

<שרית פלבר: לא נהוג שחוק מפנה לתקנות.

משה גפני: אז תציעו הצעה אחרת.

<ברוך משולם: זה לא נהוג.

<ברוך משולם: אני גם מציע פתרון, לא רק בעיות.

משה גפני: מה הפתרון?

משה גפני: אני קורא את הצעת החוק.

משה גפני: איך את אומרת לי בחוק שאני פטוּר מדיווח?

<שרית פלבר: על המהות אנחנו מסכימים.

<שרית פלבר: השאלה היא על הנוסח.

<שרית פלבר: אולי צריך לפתור אותה במהלך דיוני הנוסח שנעשה עכשיו.

<ברוך משולם: אולי אציע פתרון.

<ברוך משולם: אולי נוכל להפנות לסעיף 134 לפקודה.

<ברוך משולם: נגיד שניתן פטור בהתאם להוראות סעיף 134 לפקודה, שמכוחן יש תקנות.

משה גפני: יהיה כתוב שיהיה פטור מדיווח למס הכנסה בהתאם ל...

משה גפני: לא חשוב מה.

<ברוך משולם: בהתאם לסעיף 134 לפקודה, שמכוחו יש תקנות.

משה גפני: טוב.

משה גפני: מקובל.

חמד עמאר: אנחנו רוצים שכל מי שיקרא את זה יבין.

<ברוך משולם: בנוסף יש לנו פטור למי שמשכיר מקרקעין ועליו בא יצרן החשמל הביתי ומקים מתקן.

<ברוך משולם: הפטור הזה דומה מאוד במנגנון שלו להשכרת דירות למגורים.

<ברוך משולם: 5,000 שקל שנתי פטור מלא.

חמד עמאר: גם פטור מדיווח או חייב בדיווח?

<ברוך משולם: פטור מדיווח.

<ברוך משולם: זה לא דירה אלא אתה משכיר חלק מהגג שלך.

<ברוך משולם: כמה כבר תוכל לגבות עליו?

משה גפני: למה 5,000 שקל?

<ברוך משולם: עשינו חישובים של גודל מתקן פחות או יותר שהיה, ועשינו חישובים כמה עולה להשכיר דירה וכמה השטח של הגג שווה, שאולי יש עליו דוד שמש, או אם יש לך במקרה באיזה מושב שטח על-יד הבית בכמה כסף תוכל להשכיר אותו.

<ברוך משולם: אלה החישובים, 5,000 שקל שנתי.

<ברוך משולם: המנגנון הזה גם מתעדכן על בסיס שנתי.

משה גפני: כולם מודעים לעניין הזה?

משה גפני: זה הסכום?

משה גפני: מה יהיה בעוד כמה שנים?

<ברוך משולם: אנחנו מעדכנים את זה בהתאם למדד.

חמד עמאר: אתה לא חושב ש-5,000 שקל זה סכום נמוך מאוד?

<ברוך משולם: לא, כי מדובר בדרך כלל על שטחים "מתים" שלא מנוצלים.

<ברוך משולם: מדובר על שכירות.

חמד עמאר: אבל מי שמשכיר את הגג יודע שלמשך 20 שנה הוא לא יוכל להשתמש בגג, הוא לא יוכל לפרק.

חמד עמאר: 5,000 שקל זה סכום נמוך מאוד.

חמד עמאר: לא תמצא מישהו שיסכים לכך.

<שניר ניב: לדעתי זה גם נוסח החלטת הממשלה משנת 2008 שעדיין לא הגיעה לכדי חקיקה.

משה גפני: זה לא הבעיה.

משה גפני: מי עוד יודע לענות בעניין הזה?

<ערן קופל: המחיר ריאלי.

<ערן קופל: אני מהתעשייה הסולרית.

<ערן קופל: בעיקרון, השכירות הגיונית מן הטעם שסך ההכנסות של מערכת ביתית לא גבוה.

<ערן קופל: לכן כשאדם ישכיר את המקום לצד ג' כדי שההוא יוכל להרוויח הוא בוודאי לא יוכל לשלם יותר מסכום כזה.

משה גפני: זה יהיה צמוד?

<ברוך משולם: זה צמוד אוטומטית למדד.

<ברוך משולם: יותר מזה, אם אנחנו מסתכלים על החלטת הממשלה, דובר רק על מתקן של 4 קילו-ואט.

<ברוך משולם: פה לא עדכנתי.

<ברוך משולם: ירדנו מ-"4 קילו-ואט".

<שניר ניב: צריך לציין שבכל הצעת החוק הזאת פטרנו את המבחן הכפול.

<שניר ניב: בהחלטת הממשלה אמרו: עד גודל מתקן ועד גובה הכנסה.

<שניר ניב: פה פטרנו את זה.

משה גפני: מה עוד יש?

<ברוך משולם: אמרנו, 5,000 שקל.

משה גפני: כמה נושאים יש עוד?

<ברוך משולם: זה הנושא השני ויש לנו עוד את נושא הפטור מדיווח שדיברנו עליו, ויש עוד נושא של מגבלות ומתן סמכות לשר להתקין תקנות ולעדכן את הסכומים כפי שימצא לנכון.

<ברוך משולם: בהנחה שמנגנון המידוד לא יספיק יש לו סמכות-על לבחון את הנושא בהתייעצות עם משרד האנרגיה ולעדכן את סכומי הפטור המלא כפי שימצא לנכון מעת לעת.

<ברוך משולם: אנחנו לא מוחקים את כל הצעת החוק, חס וחלילה.

משה גפני: אבל סיכמנו את הכול.

<ברוך משולם: סיכמנו אבל אנחנו כבר ניסחנו, יש לי כבר נוסח על-פי מה ש"סגרנו" עכשיו.

<ברוך משולם: באנו מוכנים.

<ברוך משולם: יותר מזה, בנושא הזה ישבנו עם הנציגים גם של "גרינפיס", גם של ארגוני האנרגיות המתחדשות ואת כל הבעיות הם הציפו בפנינו, הם האירו את עינינו.

<ברוך משולם: הכול פה בפנים.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לשאול שאלה פרוצדורלית.

יעל כהן-פארן: אדם עכשיו מתקין מערכת סולרית.

יעל כהן-פארן: מה הוא צריך לדווח למס הכנסה כדי לקבל פטור?

יעל כהן-פארן: הוא צריך להיכנס לאתר מס הכנסה ולהגיש טופס?

יעל כהן-פארן: מי שמתקין לו כבר יעשה לו את זה?

יעל כהן-פארן: איך זה עובד?

<ברוך משולם: פשוט וקל.

<ברוך משולם: הוספנו סעיף שמסמיך את השר לקבוע כל מיני הוראות.

<ברוך משולם: בינתיים נפגשנו גם עם הנציגים שדיברנו עליהם קודם, גם עם משרד האוצר וגם עם רשות החשמל.

<ברוך משולם: בשלב הראשון אנחנו נעלה טופס לאתר, שאת הטופס הזה מי שמתקין מתקן יצטרך למלא פעם אחת, לבחור איזה מסלול הוא רוצה.

<ברוך משולם: הוא יוכל להגיע עם הטופס הזה ולמסור אותו בעצמו לכל פקיד שומה בארץ.

יעל כהן-פארן: למה אי אפשר לעשות את זה באינטרנט?

<ברוך משולם: הוא יכול למסור את זה גם לנציג שהתקין באותו מעמד והנציג יעביר את זה לנו.

<ברוך משולם: אנחנו נקלוט את הטופס ומבחינתו, ככל שלא ישתנו הנסיבות, הוא נשאר בפנים לנצח והוא לא רואה אותנו יותר.

יעל כהן-פארן: אבל למה צריך טופס שיגיע אליכם?

יעל כהן-פארן: למה אי אפשר לעשות הכול באינטרנט?

<ברוך משולם: יש פה בעיות של מחשוב.

יעל כהן-פארן: הכול ממוחשב אצלכם.

<ברוך משולם: נשמח לעשות את זה, ככל שיאפשרו המערכות, באופן של האינטרנט.

<ברוך משולם: שקלנו גם חלופה שזה יעבור ישירות לחברת החשמל ובכלל לא יעבור דרכנו ואנחנו ניקח מהם את המידע, זה גם בסדר.

<ברוך משולם: כל חלופה.

יעל כהן-פארן: זה בהוראות שהשר יקבע אחר-כך?

<ברוך משולם: מבחינתנו נכין את הטופס, נעלה אותו לאתר.

<ברוך משולם: כל אחד יכול להיכנס לאתר ולהוריד את הטופס.

<ברוך משולם: איך למסור את הטופס: הוא יכול לבוא בעצמו, הוא יכול להגיש את זה למתקין והמתקין ימסור לנו את זה, מה שנוח לו.

<ברוך משולם: יש עוד חלופה של חברת החשמל, שמבחינתנו אין שום מניעה שהוא יוריד את הטופס, יחתום עליו לפי מה שצריך, המתקין יעביר אותו לחברת החשמל ואנחנו נקבל את המידע בסוף השנה, זה גם בסדר.

<ברוך משולם: כמה שאפשר להקל אנחנו נקל.

משה גפני: אתם יכולים בשלב הראשון לפני שאתם מעלים טופס לאתר להראות לנו בוועדה את הטופס?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: גם נפגשנו עם הנציגים.

מיקי רוזנטל: משהו חשוד פה, הכול יותר מדי קל.

מיקי רוזנטל: .. אני לא רגוע.

יעל כהן-פארן: כי זה כבר קו הגמר.

יעל כהן-פארן: כולנו נפגשנו זה עם זה, אנחנו מכירים ומזהים.

יעל כהן-פארן: כבר עברנו פה כברת דרך לא מאתמול.

<ברוך משולם: זה החלטה שנתקבלה בשנת 2008.

<ברוך משולם: עשינו עבודת הכנה.

<ברוך משולם: אני לא אומר את זה בגאווה, להיפך.

<ברוך משולם: בגלל זה הכול עכשיו מסודר.

<אריה ונגר: אני ד"ר אריה ונגר מ"אדם, טבע ודין".

<אריה ונגר: אני מבקש לשאול שאלה בנוגע לסעיף 14, הסעיף האחרון.

<אריה ונגר: אני רואה שהחוק מוגבל בזמן, התוקף שלו אמור לפוג.

משה גפני: טוב ששאלת את השאלה.

משה גפני: אני מתכוון כבר שבועיים לשאול את השאלה הזאת.

<אריה ונגר: קלעתי לדעת גדולים.

משה גפני: אני עדיין לא יודע מה תהיה התשובה אבל השאלה הזאת ברורה.

משה גפני: בבקשה תקריאו.

<ברוך משולם: הצעת חוק לעידוד השקעה באנרגיות מתחדשות (הטבות מס בשל הפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת – הוראת שעה), התשע"ז–2016

<שלומית ארליך: תסביר כאשר אתה קורא.

<שלומית ארליך: אלה מונחים שכבר הוגדרו קודם לכן בתקנות שאישרה הוועדה: "טורבינת רוח" ו"טכנולוגיה פוטו-וולטאית".

<ברוך משולם: כשהיינו לפני כמה חודשים בוועדה, לעניין הפטור בנושא מע"מ, גם שם אישרנו תקנות, את כל המונחים האלה בעבר הסברנו לוועדה.

<ברוך משולם: הם קשורים גם לטכנולוגיה, גם למערכות וגם לצרכן הביתי.

<ברוך משולם: חלק מהם מבוססים על ספר אמות מידה של רשות החשמל.

<ברוך משולם: את ההגדרות לקחנו משם.

<שלומית ארליך: הצעת החוק מתייחסת לשני אמצעים, שזה טורבינת הרוח והטכנולוגיה הפוטו-וולטאית.

חמד עמאר: החוק מתייחס לטורבינות רוח.

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: נדמה לי שהצעת החוק הפרטית לא התייחסה לזה.

<ברוך משולם: אנחנו הכללנו גם את זה בפנים.

<ברוך משולם: ככל שתהיה טכנולוגיה אחרת נשמח לשקול להוסיף אותה.

<שלומית ארליך: רק להגיד כאן

<שלומית ארליך: שסעיף 65 לחוק המקרקעין בעצם אומר שלכל בית משותף תהיה נציגות לשם ניהול ענייני הבית המשותף והיא תיכון ותפעל לפי הוראות התקנון.

<ברוך משולם: זה בעצם ועד הבית.

<ברוך משולם: קיבלנו הרבה דרישות להכליל גם את ועדי הבתים ובעקבות זה תיקנו וזה גם נכלל.

<שלומית ארליך: זה 60,000 שקלים.

<ברוך משולם: נכון, 60,000 שקלים.

<ברוך משולם: אנחנו נמדד את זה מעת לעת.

<שגית אפיק: מה זה מעת לעת?

<שגית אפיק: בכל שנה.

<ברוך משולם: יש שם מנגנון, שבכל שנה אנחנו ממדדים את זה במדד, ובנוסף הסמכנו את השר, בהתייעצות, לבחון אם יש שינויים מהותיים במשק החשמל כי התעריף שמקבלים יצרני החשמל מוצמד למנגנון אחר.

<ברוך משולם: באמצעות המנגנון הזה גם לעדכן את זה כפי שיבחר.

<ברוך משולם: כלומר, הצמדה למדד זה ברירת המחדל בכל שנה, ומנגנון נוסף – מעת לעת למידוד.

<שלומית ארליך: זה גם למעלה וגם למטה?

<ברוך משולם: המדד זה אוטומטי.

<ברוך משולם: אני מניח שההסמכה פתוחה לכול אבל הוא יעדכן את זה בדרך כלל כשזה עולה.

<ברוך משולם: אין כוונה להוריד את זה.

<ברוך משולם: זה רק במקרים שהייתה קפיצה של 5%, 6%, 7%, כאשר ממש עברו לפטור אז יבוא השר, ואם זה קורה פעם או פעמיים בשנה זה גם בסדר.

<ברוך משולם: זה נדיר אבל בגלל זה הכנסנו את זה.

<ברוך משולם: נפגשנו גם עם הארגונים וגם עם רשות החשמל להבין את המנגנון.

<ברוך משולם: זה מנגנון מסובך.

משה גפני: מה זאת אומרת?

משה גפני: יש מדד.

משה גפני: הולכים לפי המדד.

<ברוך משולם: גם מעבר למדד, הסכום שהם מקבלים עבור כל קילו-ואט שהם מייצרים, יש איזה תחשיב באמצעות החוזה של היצרנים הביתיים מול רשות החשמל.

<ברוך משולם: אמרנו: אם חס וחלילה באמצעות המנגנון הזה הוא יעלה בצורה משמעותית מאוד מעבר לעליית המדד, לשר יש סמכות לעדכן את זה בהתאם, בהתייעצות עם שר התשתיות הלאומיות ובאישור ועדת הכספים.

<ברוך משולם: גם אתם בפנים, כולנו באותה סירה.

<ברוך משולם: זה נושא נוסף שלא היה בהצעת החוק הפרטית, תעריף עומס-זמן.

<שלומית ארליך: זה גם לא הופיע בתקנות שתיקנה ועדת הכספים.

<שלומית ארליך: זה בעצם התייחסות חדשה.

<ברוך משולם: הוספה.

<ברוך משולם: אמרו שיש צרכנים ביתיים שיש להם תעריף שמתחשב בשאלה מתי הם מייצרים את זה.

<ברוך משולם: לכן הכנסנו אותם גם.

<ברוך משולם: גם הם בפנים.

<שלומית ארליך: בהתאם לזה צריך לתקן גם את התקנות שאישרנו בוועדה?

<ברוך משולם: זו נקודה חשובה, טוב שאת מעלה אותה.

<ברוך משולם: את התקנות שהתקנו, שהוועדה אישרה ופורסמו ב-5 במאי 2016, נביא לוועדה בכוונה לבטל אותן, מן הסיבה הפשוטה שהצעת החוק מעגנת בחקיקה ראשית את ההטבות במע"מ באופן הרבה יותר רחב.

<ברוך משולם: התקנות מדברות על 20,000 שקל ובהצעת החוק מדובר על סכום של 60,000 שקל ולכן התקנות בטלות מעצמן ברגע שהחקיקה תעבור.

<ברוך משולם: לא רצינו להביא אותן היום ולבטל אותן, שלא יהיה מצב של ברירת מחדל שהתקנות בוטלו והחוק עדיין לא עבר ואנשים נופלים בין לבין.

<ברוך משולם: יותר מזה אני יכול להגיד, שבמסגרת הזאת שאנחנו נביא את הבקשה לביטול התקנות נביא גם את נושא הפחת המואץ לכל המקרים.

משה גפני: קרה משהו במשרד האוצר.

משה גפני: ..

משה גפני: הוא הולך להביא גם את הפחת המואץ.

משה גפני: מה הבעיה?

<ברוך משולם: נביא אותם ביחד ונאשר את הכול.

משה גפני: אני מציע שתהיו כאלה גם בחוק ההסדרים.

רחל עזריה: העניין הוא שזה לקח הרבה זמן, מ-2008.

רחל עזריה: אם אתה רוצה שחוק ההסדרים יהיה עכשיו ככה, שימתין 10 שנים- - -

משה גפני: אני מדבר על הרצון.

רחל עזריה: הרצון מגיע אחרי 9-10 שנים.

רחל עזריה: "סחטו לנו את המיץ" מספיק...

<ברוך משולם: ההתייחסות ל"קרוב" פשוטה מאוד.

<ברוך משולם: אנחנו לא רוצים, כפי שאנחנו רואים בחוקים אחרים, שיעשו תכנון מס מלאכותי מראש.

<ברוך משולם: יבוא אדם שיש לו שני מתקנים, אחד ירשום על שמו, אחד ירשום על שם הבן שלו שנמצא באותו מקום אתו ויקבל פטור של 23,000 שקלים על המתקן הראשון ופטור שני, במקום שממילא יש לו הכנסות גבוהות.

<ברוך משולם: יתרה מזה, קודם כול הגבלנו את זה, ההגדרה "קרוב" מצומצמת מאוד יחסית לחוקים אחרים, ממש סופר-מצומצמת, ומעבר לכך, נתנו סמכות – ונגיע לזה בהמשך – לפקיד השומה לבחון את המקרה.

<ברוך משולם: אם אותו ילד קיבל דירה ירושה מהסבתא ובמקרה היא השאירה לו גם מתקן פוטו-וולטאי אז, מה שנקרא, זה עלינו, זה שלו והוא ייהנה מן הפטור הזה למרות שהוא גר עם ההורים.

<שלומית ארליך: רק נגיד ש"רישיון ספק שירות חיוני" הוא רישיון לניהול מערכת להולכה או חלוקה של חשמל, ו"רשת החשמל" מוגדרת כ"מיתקנים ומערכות להולכה, להספקה, להשנאה, לחלוקה, למכירה ולמניה של חשמל במתח כלשהו".

<שלומית ארליך: סעיף 31א(א) לחוק משק החשמל מגדיר "תעריף ביתי" כ"תעריף לתשלום בעבור צריכת חשמל המיועדת לבתים המשמשים למגורים בלבד".

<שלומית ארליך: כאן נעיר שגם בתקנות שאישרה הוועדה וכבר דנה בהגדרה "תעריף ביתי" הייתה סיפה שהוכנסה, "ובלבד שהבית משמש למגורים בלבד וחובר כדין לרשת החשמל".

<שלומית ארליך: בעצם העברתם את הסיפה הזאת לסעיף 2.

משה גפני: יש עוד דברים שמוגדרים כ"תעריף ביתי"?

משה גפני: אני שואל את חברת החשמל.

<עמית פלישון: אני מחברת החשמל, אחראי על תחום אנרגיות מתחדשות.

<עמית פלישון: "תעריף ביתי" מוגדר כתעריף למגורים בלבד.

<עמית פלישון: ברוב רובם של המקרים הוא תעריף אחיד, ויכול להיות גם כתעריף ביתי תעו"ז.

משה גפני: זה רק מגורים או יש עוד מקרים?

<עמית פלישון: מגורים בלבד.

יעל כהן-פארן: תעו"ז זה בעיקר לא למגורים.

<עמית פלישון: "תעריף ביתי" מוגדר למגורים בלבד.

משה גפני: רק למגורים?

משה גפני: אין שום דבר אחר?

יעל כהן-פארן: יש תעריף אחיד לבתי-ספר.

יעל כהן-פארן: תלוי בצריכה.

יעל כהן-פארן: צרכנים קטנים.

<עמית פלישון: יש תעריפים אחידים.

<עמית פלישון: הם לא מוגדרים כביתיים.

<עמית פלישון: למשל תעריף שמוגדר ככללי, או שמוגדר כמאור רחובות, הוא שמוגדר אחרת, לא כתעריף ביתי.

משה גפני: מה התעריף של בתי-הספר?

<ברוך משולם: בתי-הספר הם לא צרכן פרטי.

<עמית פלישון: תעריף כללי.

משה גפני: תעריף כללי הוא גבוה יותר?

<עמית פלישון: הוא גבוה יותר.

<קריאה: בתי-ספר לא משלמים מס הכנסה.

<ברוך משולם: יש להם הסדר אחר מבחינות מס.

<שגית אפיק: היושב-ראש מדבר על חשמל.

משה גפני: זה לא קשור להצעת החוק.

משה גפני: אני פותח סוגריים.

משה גפני: התעריף שמשלמים בתי-הספר על חשמל הוא גבוה יותר ממה שאני משלם בבית?

<עמית פלישון: הוא תעריף כללי.

<עמית פלישון: הוא גבוה יותר.

<שגית אפיק: אז יש שני תעריפים, כללי וביתי?

<עמית פלישון: יש הרבה תעריפים, תעריפים אחידים.

<עמית פלישון: יש תעריף כללי ויש תעריף ביתי ויש גם תעריף למאור רחובות ציבוריים.

<עמית פלישון: אלה התעריפים האחידים.

<עמית פלישון: פרט לכך יש תעריפים תעו"זיים, על-פי עומס המערכת בזמן הצריכה, שהם "רצים" על פני מתחים שונים.

משה גפני: תעריף לעסקים הוא עוד יותר גבוה?

<עמית פלישון: תלוי בגודל הצריכה שלו ובגודל חיבורו.

<עמית פלישון: אם הוא עסק קטן הוא יכול להיות בתעריף כללי, בתעריף האחיד.

<עמית פלישון: אם הוא עסק גדול יותר אז הוא עובר כבר לתעו"ז במתח נמוך.

<עמית פלישון: אם הוא מתח גבוה או מתח עליון וכדומה.

משה גפני: ובתי-כנסת?

<עמית פלישון: יש תעריף של בתי תפילה שהוא כמו תעריף ביתי אבל הוא לא מוגדר לצורך הדברים האלה כתעריף ביתי כי הוא לא למגורים.

<עמית פלישון: התשלום הוא כמו התעריף הביתי.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: הלאה, חזרנו לחוק.

<ברוך משולם: "תעריף עומס-זמן" זה מי שהתקינו את המונה שמודד באיזו שעה ביום החשמל יוּצר והתעריף משתנה.

<שלומית ארליך: איך זה עובד בהקשר הזה?

<ברוך משולם: בהקשר הזה אנחנו אומרים שזה לא רק בתעריף ביתי רגיל אלא מי שהתקין מונה תעריף עומס-זמן גם ייכנס להסדר הזה של היצרנים הביתיים.

<שלומית ארליך: פה ימדדו אחרת ויתזמנו אם זה בבוקר, בצהרים או בערב?

<ברוך משולם: לא.

<שניר ניב: זה אותו דבר.

<שניר ניב: כדי לעודד התייעלות אנרגטית, שבה אתה רואה את הצריכה בשיא ובשפל ומשלם יותר בשיא מאשר בשפל, גם צרכנים ביתיים יכולים להיכלל בכך.

יעל כהן-פארן: אם אתה מתקין פנלים אז שווה לך להיכנס לזה, כי באמצע היום תקבל תעריף גבוה יותר.

<ברוך משולם: התעריף שאתה מייצר ביום גבוה יותר מאשר התעריף האחיד שאתה מקבל.

<ברוך משולם: לכן רצו לעודד את זה והתקינו אותם.

<ברוך משולם: בהצעה המקורית זה לא נכנס ואילו פה הכללנו את זה.

משה גפני: לשם מה הסעיף הזה?

<ברוך משולם: כי יש לנו כל מיני מונחים, מה הוא יחיד, ויש לנו מונחים של הכנסה ומונחים אחרים שקשורים לפקודה.

משה גפני: בימים שניסחתם את הצעת החוק הזאת היה לכם זמן מיותר?

<ברוך משולם: חס וחלילה.

<ברוך משולם: אנחנו עבדנו על חוק ההסדרים.

רחל עזריה: הם רציניים.

רחל עזריה: בואו נהנה מזה.

משה גפני: קראת את מה שכתוב בסעיף הזה?

רחל עזריה: בימים קשים אלה טוב לראות שיש לנו מערכת מתפקדת, שהכול עובד, שמשרדי הממשלה עובדים כפי שצריך.

משה גפני: הסעיף הזה מיותר, אבל אם אתם רוצים אז בסדר.

משה גפני: על זה דיברנו קודם.

<שגית אפיק: לא על זה.

<שגית אפיק: זה התנאים המקדימים.

<ברוך משולם: זה התנאים המקדימים איך אתה נכנס לחוק, מי אמור להיכנס לחוק.

<ברוך משולם: לא ביום אחד, על פני מספר ימים, ולא לבד.

<ברוך משולם: דיברנו גם עם חברת החשמל וגם עם משרד האנרגיה.

<ברוך משולם: עבדנו על הצעת החוק מספיק.

<ברוך משולם: כלומר הוא מחויב למכור רק לבעל רישיון ספק שירות חיוני.

<שלומית ארליך: כשאנחנו מדברים על "בעל רישיון ספק שירות חיוני" אנחנו מדברים בעצם על חברת החשמל ואולי עוד כמה חברות קטנות.

<ברוך משולם: אולי יתייחסו פה כמה נציגים רלוונטיים.

<ברוך משולם: אנחנו יודעים שיש את חברת החשמל, שהיא הכי גדולה, ויש עוד מספר מצומצם של חברות שגם להן יש רישיון דומה, אבל אולי נציגי רשות החשמל פה ירצו להתייחס לזה.

<ערן בר: אני מחברת "גרינקו אנרג'י".

<ערן בר: למעשה זה יכול להתייחס גם לקיבוצים ולמחלקים למיניהם.

<ערן בר: ספק השירות החיוני הגדול ביותר הוא כמובן חברת החשמל אבל רוצים להחיל את זה גם על כל מי שמקבל שירותים.

יעל כהן-פארן: לפי החוק הזה זה יוחל?

<ברוך משולם: יוחל.

<ברוך משולם: מי שיש לו רישיון חלוקה – זה חל עליו.

משה גפני: אם אדם עושה ייצור חשמל לשבת, יש הרי מי שרוצים ומדברים עכשיו על לעשות את זה, זה גם יחול עליו?

<ברוך משולם: מה זאת אומרת ייצור חשמל לשבת?

<ברוך משולם: אם אתה אוגר אצלך אין שום שאלה, אתה בכלל לא צריך.

משה גפני: דיברו על זה שייצרו חשמל לשבת.

משה גפני: יקבלו הסדר עם חברת החשמל ויהיה להם רישיון.

<אריה ונגר: זה לכל יום שיש שמש, זה לא רק לשבת.

משה גפני: יש בעיות עם שבת.

משה גפני: יש מי שלא משתמשים בחשמל בשבת.

<ערן בר: למעשה כאשר החשמל לא יוצא החוצה אז זה לא רלוונטי בכלל.

<ערן בר: כל עוד יש לך מצברים ואתה שומר את זה בפנים אז זה בכלל לא במשחק.

משה גפני: אני מוציא את זה החוצה, אני מספק את זה לצרכנים רק לשבת.

<ערן בר: לאילו צרכנים אתה מספק?

משה גפני: אלה שרוצים רק את הייצור הזה ולא את הייצור של חברת החשמל.

<שניר ניב: אנחנו מכירים את הצעת החוק שעליה אתה מדבר, היא רלוונטית לדיון אחר.

<שניר ניב: כאן מדברים על הצעת החוק הסולרית בלבד, ייצור חשמל סולרי באמצעות השמש.

<שניר ניב: לא תהיה בעיה.

משה גפני: אני מדבר על אנרגיה סולרית.

משה גפני: אתה מדבר פה על מי שיש לו רישיון.

<שניר ניב: רישיון הולכה וחלוקה.

משה גפני: שכרתי מקום שבו אני שם את הייצור הסולרי לשבת.

יעל כהן-פארן: אוגר אותו ומוכר אותו רק בשבת?

יעל כהן-פארן: אז אתה לצורך העניין בעל רישיון לשבת.

<ברוך משולם: אם אתה צרכן ביתי אז אין בעיה.

<שגית אפיק: הוא שואל האם זה נחשב בעל רישיון ספק שירות חיוני.

<ברוך משולם: אתה צריך לשאול את רשות החשמל אם יש לך רישיון כזה או לא.

<ברוך משולם: אני לא יודע.

<יובל זהר: אם יש לך רישיון ספק שירות חיוני אז תיכנס לתחולת החוק, אבל זה לא המצב כרגע.

משה גפני: למה זה לא המצב?

משה גפני: עדיין לא, אבל זה יהיה בעזרת-השם.

<שניר ניב: "בעל רישיון ספק שירות חיוני" – מדובר בעיקר בחברת החשמל.

<שניר ניב: יש גם את הקיבוצים.

משה גפני: השאלה היחידה ששאלתי, אם אני מספק חשמל בפוטו-וולטאי, אני עושה את זה לא לכל השבוע אלא רק לשבת.

משה גפני: בכל השבוע אני מקבל חשמל מחברת החשמל.

משה גפני: הצרכנים האלה – לשבת יש להם רישיון, והם מספקים חשמל רק לשבת.

משה גפני: האם המילה "רישיון" שיש בסעיף הזה כוללת גם את זה כאשר יש רישיון?

<יובל זהר: במצב הנוכחי, יצרני החשמל הסולרי בארץ – ויש כ-10,000 יצרנים כאלה, כולל הגגות הקטנים – לאף אחד מהם אין רישיון ספק שירות חיוני.

<שניר ניב: בדרך כלל "בעל רישיון ספק שירות חיוני" זה המונופול, כלומר בדרך כלל זה גוף ההולכה והחלוקה, דהיינו חברת החשמל.

<שניר ניב: פה אנחנו מדברים גם במקומות שבהם חברת החשמל לא מחלקת ואילו קיבוץ מחלק ולכן רוצים לאפשר את זה גם למקומות הללו.

<שניר ניב: זה בעצם להרחיב את היריעה.

משה גפני: אבל יכול להיות עוד מישהו שמחלק, לא רק חברת החשמל או קיבוץ.

<שניר ניב: נכון.

<שניר ניב: כל עוד הוא בעל רישיון הוא ייכנס.

<שגית אפיק: לפי מה ניתן הרישיון?

<שניר ניב: לא "בעל רישיון ייצור" אלא "בעל רישיון ספק שירות חיוני", שההגדרה של זה, כפי שנאמר כאן קודם, היא הולכה או חלוקה או ניהול מערכת.

<שניר ניב: חברת החשמל, קיבוצים היסטוריים, אזורי תעשייה, חברת מזרח ירושלים.

<שניר ניב: תלוי במה שיוגדר ברשות החשמל.

<טטיאנה אילריונוב: אני ראש אגף איכות הסביבה ברשות החשמל.

<טטיאנה אילריונוב: רציתי לומר הבהרה נוספת.

<טטיאנה אילריונוב: ציינת שני דברים, ייצור של חשמל סולרי וחלוקה.

<טטיאנה אילריונוב: נכון לעכשיו בחקיקה הקיימת זה שני רישיונות שונים ולכן, לשאלתך, כרגע זה לא אפשרי.

<טטיאנה אילריונוב: יכול להיות שיהיו שיקולים כאלה או אחרים שיאחדו.

משה גפני: מה לא אפשרי?

משה גפני: למה לא אפשרי?

<טטיאנה אילריונוב: אנחנו ברשות החשמל נותנים רישיונות לייצור חשמל ירוק אבל את אותה האנרגיה קולטת חברת החשמל.

יעל כהן-פארן: הוא לא יכול להיות מחלק.

מיקי רוזנטל: הוא לא יכול למכור את זה בעצמו למישהו אחר.

<שניר ניב: זה פשוט לא רלוונטי לנושא.

<שניר ניב: אתה מדבר על ייצור.

<שניר ניב: "ספק שירות חיוני" הוא לא ייצור.

<שלומית ארליך: לעניין פסקה (1), בדברי ההסבר כתוב שבעל הרישיון צריך לרכוש את החשמל שהפיק הצרכן הביתי במישרין.

<שלומית ארליך: הסעיף לא נוקט במילה "במישרין".

<שלומית ארליך: מה המשמעות של זה?

<ברוך משולם: יש גופים כאלה – ואולי רשות החשמל תוכל להרחיב פה – שיש להם רישיון מחלק ולא רישיון ספק חיוני והם עושים התחשבנות מול יחידות קטנות יותר של צרכנים ביתיים.

<ברוך משולם: יכול להיות שאנחנו נראה גם את הגופים האלה כ"בעל רישיון ספק חיוני" ונשרשר גם את הפטור למטה, בדוגמה לקיבוצים.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים שימכרו את זה ישירות לחברת החשמל או למי שמייצר את החשמל, אבל אם יש מקומות כאלה שיש להם רק רישיון מחלק ובאותן נסיבות ברור לנו שזה אותו צרכן ביתי והמחלק הזה הוא רק איזה צינור להעברה וזה עומד בשאר הוראות הדין הרגילות, מבחינתנו נשרשר את הפטור גם לפה.

<שלומית ארליך: על מי בדיוק אנחנו מדברים?

<שניר ניב: כרגע עוד לא נכנסו לרשימה הזאת עוד קיבוצים ומושבים אבל ייתכן שבעתיד כן.

<שניר ניב: אנחנו רוצים להשאיר את האופציה הזאת פתוחה.

<שניר ניב: כל עוד רשות החשמל תכניס את הרשימה הזאת, תעניק להם רישיון ספק שירות חיוני, הם גם ייכללו.

<שניר ניב: היום זה רק חברת החשמל.

<שניר ניב: בעתיד אולי יהיו עוד.

<ברוך משולם: כבר חשבנו על זה והוספנו את זה כאן.

<שניר ניב: מספיק להגיד "בעל רישיון ספק שירות חיוני".

<שלומית ארליך: הסעיף לא נוקט במילה "במישרין".

<ברוך משולם: בכוונה עשינו את זה כך.

<ברוך משולם: ברור לנו שאין פה פעילות עסקית.

<ברוך משולם: יצרנים ביתיים זה לא פעילות עסקית.

<ברוך משולם: אני לא רוצה להחיל את זה על עסקים, לעסקים יש הטבות אחרות, ואני רוצה שהוא יהיה מחובר כדין.

<ברוך משולם: זה בדיוק מה שהיה בתקנות.

<ברוך משולם: העברנו את זה לכאן.

<ברוך משולם: זה השינוי שדיברנו עליו.

<שלומית ארליך: תסביר למה זה תנאי.

<ברוך משולם: אנחנו לא רוצים לתת כפל הטבות, במובן זה שאנשים יבחרו ב-4-5 השנים הראשונות ליהנות מפחת, ואפילו מפחת מואץ, ינכו את מלוא העלות של הנכס ואחר-כך ייכנסו למסלול הטבות שמיועד מלכתחילה לאלה שלא מנכים פחת, וכבר התחשבנו בזה, או בפטור מלא או בשיעור מס מופחת מאוד.

<ברוך משולם: אדגיש בקצרה שאנשים שכבר ניכו פחת בעבר, כי נכנסו וזה היה הדין, נכללים בפנים, אנחנו משמרים להם את הזכויות ואין שום בעיה.

<ברוך משולם: אבל מי שנכנס למסלול הזה של ההטבות של אפס מס או מס מאוד-מאוד מופחת, שלא ינכה פחת.

<ברוך משולם: הודעה לפי סעיף 5 היא הודעה פעם אחת לפקיד השומה או לחברת החשמל, מי שנחליט.

<ברוך משולם: ברגע שלא השתנו הנסיבות מבחינתנו- - -

<שלומית ארליך: זה בעצם ההודעה שאומרת שאתה בוחר לקבל את הטבת המס.

<ברוך משולם: הוא נותן את הפרטים שלו, את מספר הצרכן שלו, אומר:

<ברוך משולם: הקמתי מתקן כזה וכזה ביום כזה וכזה, ובזה נגמר הסיפור.

<שלומית ארליך: זה מה שאמרתם, שהוא מדווח בטופס שאתם תקבעו לעניין.

<ברוך משולם: טופס שנביא לאישור הוועדה.

<שלומית ארליך: באיזה מועד הוא צריך לדווח בטופס?

<ברוך משולם: מבחינתנו נכין את הטופס בהקדם.

<ברוך משולם: מרגע שהוא ידווח אנחנו מבקשים להחיל את זה גם על שנת 2016, להחיל את זה רטרואקטיבית.

<ברוך משולם: מבחינתנו ככל שהוא ידווח באותה שנה, או אפילו ידווח עד אפריל 2017, הוא יקבל גם את ההטבות לשנת 2016.

<ברוך משולם: הוא בפנים, אין שום בעיה.

<שלומית ארליך: מבחינת

<שלומית ארליך: כם ברגע שהוא מדווח הוא לא יכול לשנות את הבחירה שלו?

<ברוך משולם: את הבחירה במסלולים הוא יכול לשנות.

<ברוך משולם: אם הוא מבקש לשנות מאפס ל-10% או מ-10% לאפס, עשה את השיקולים שלו- - -

<שגית אפיק: אבל עכשיו אנחנו מנציחים את זה שלא יהיו מסלולים שונים.

<שגית אפיק: בעצם אנחנו אומרים שעד 23,000 הוא פטור.

<ברוך משולם: אם הוא התקין למשל עוד מתקן אז עכשיו הוא אומר: קודם הייתי פטור, עכשיו יש לי שני מתקנים, אני כבר במסלול חייב, אז הוא נותן הודעה.

<ברוך משולם: אם הוא רוצה לצאת מן החוק הוא יכול לצאת מן החוק.

<שגית אפיק: מה זה לצאת מן החוק?

<ברוך משולם: לצאת מן החוק כלומר לצאת לפקודה, אבל הוא לא יכול לחזור.

<שגית אפיק: הוא לא יכול לחזור?

<שגית אפיק: למה?

<ברוך משולם: אם אצא מן החוק, אני אנכה פחת במשך 3-4 שנים.

<ברוך משולם: את כל העלות של הנכס, את ה-140,000 או 150,000 שקל אקח כהוצאה למעלה ואקזז את זה, ואחרי זה עוד אחזור לחוק?

<ברוך משולם: זה פשוט תענוג.

<ברוך משולם: זה לא עלות של 50 מיליון שקל, זה עלות הרבה יותר גבוהה.

<ברוך משולם: אנחנו לא יכולים להרשות את זה.

<שגית אפיק: אז מי שיצא – יצא לנצח, הוא לא יכול לחזור.

<ברוך משולם: הוא לא יכול לחזור.

<ברוך משולם: מי שניכה פחת מן היום הראשון של תחילת החוק, למעט 2016, צריך לבחור איפה הוא רוצה להיות, לבחור מה טוב לו.

<ברוך משולם: הוא יבחר מה שהוא רוצה, אנחנו נכבד את זה.

<ברוך משולם: אם יש טעויות, אי-הבנות, אני לא יודע מה, אם הוא רוצה לעשות חישוב בדיעבד הוא יישב עם פקיד השומה ויחשוב מה לעשות.

<שלומית ארליך: אין פה התייחסות לכך שהוא יכול לשנות.

<ברוך משולם: יש התייחסות למסלולים.

<ברוך משולם: הוא יכול לשנות בסעיף 5, הוא יכול לבחור.

<ברוך משולם: אם הוא יצא, הוא יוצא לדין הכללי.

<שניר ניב: סעיף 5 מדבר על זה.

<שניר ניב: הסעיף הזה נועד למנוע תיקוני מס.

<שגית אפיק: זה לא לגבי הצרכן הביתי, כי לצרכן הביתי בעצם תמיד יהיה כדאי ללכת למסלול של הפטור.

<ברוך משולם: מונה נטו – הוא צריך כמעט דונם.

יעל כהן-פארן: אף אחד לא מתעשר מזה, אף אחד לא עושה את זה כעסק.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים שזה יקרה.

יעל כהן-פארן: עשיתם תחשיבים של אובדן הכנסות.

יעל כהן-פארן: אין תנועה בשוק הזה אז אין שום הכנסות.

יעל כהן-פארן: אז איזה אובדן הכנסות?

יעל כהן-פארן: השוק הפרטי שם יד בכיס ומשקיע את ההשקעות האלה.

יעל כהן-פארן: אנחנו רק רוצים למצוא איך לעודד את זה.

יעל כהן-פארן: אני מבינה את מה שאתה אומר, שלא יפטור את עצמו גם מכאן וגם מכאן.

יעל כהן-פארן: זה בסדר.

יעל כהן-פארן: הצרכן הפרטי בדרך כלל לא ילך לעשות פטור- - -

<ברוך משולם: הוא נותן הודעה אחת ולא רואה אותנו יותר.

יעל כהן-פארן: לא כתוב שזה בשנה.

יעל כהן-פארן: זה ברור?

<ברוך משולם: כל החוק הזה מתייחס על בסיס שנתי.

<שגית אפיק: אתה קורא לנו עכשיו נוסח חדש?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: הכנו עכשיו.

<ברוך משולם: חבר הכנסת גפני ביקש.

<שגית אפיק: כל הכבוד, רק לא ראינו אותו קודם.

משה גפני: תקרא ונראה.

משה גפני: אין בעיה.

<ברוך משולם: אקרא מה שנראה לי ונשמח להתייעץ אתכם.

<ברוך משולם: אנחנו מוחקים את סעיף קטן (א) ואת סעיף קטן (ב).

<ברוך משולם: אנחנו עוברים לחלופה השנייה: זה פשוט, קל, נקי, יפה.

<שגית אפיק: זה לא אמור להיות נוסחה אחת?

<שגית אפיק: כאילו הפכת את זה עכשיו ל- - -

<ברוך משולם: הייתה נוסחה של הפטור המתקפל.

<ברוך משולם: "ירדנו" מן הפטור המתקפל ועכשיו יש לנו שתי אופציות.

<ברוך משולם: אופציה ראשונה: 23,000 שקל, עד שם הכול פטור.

<שלומית ארליך: מה הסכום המדויק?

<שלומית ארליך: זה 23,000 שקל עגול?

<ברוך משולם: זה 23,400 ומשהו שקלים.

<ברוך משולם: נעגל ל-24,000 שקלים.

<ברוך משולם: בסדר?

<ברוך משולם: לא יגיעו לזה.

<ברוך משולם: זה היפותטי.

<ברוך משולם: זאת אומרת, אם יש לו מספר מתקנים אני מחבר את כל ההכנסה ביחד.

<ברוך משולם: דיברנו על זה.

<ברוך משולם: זה החרגה לתכנון מס, כי הוא יכול לגשת לפקיד שומה ולהגיד: ירשתי את הדירה מהסבתא, יש שם עוד מתקן, תנו לי.

<שלומית ארליך: מה זה "אם שוכנע"?

<שלומית ארליך: איך פקיד שומה משתכנע?

<שגית אפיק: אבל יש פה "צאצא, צאצא בן הזוג או בן זוגו של כל אחד מאלה".

<ברוך משולם: את רוצה את ההגדרה בחוק מיסוי מקרקעין?

<ברוך משולם: אשמח.

<שגית אפיק: לא, אני לא רוצה אותה.

<ברוך משולם: זה הכי חלש.

משה גפני: מי היה חושב אחרת אם לא הייתם כותבים את זה?

<ברוך משולם: יש לנו את הסעיף הזה בדיוק בחקיקה אחרת, שגם שם אנחנו רוצים להגביל את ההטבות.

<ברוך משולם: הסעיף מאוד-מאוד פשוט.

<ברוך משולם: אולי הוא מנוסח בצורה קצת מורכבת אך הוא מאוד-מאוד פשוט.

<ברוך משולם: כל שזה אומר, שברגע שאתה נהנה ממסלול מס של 10% או מסלול פטור אל תנכה פחת ואל תנכה הוצאות אחרות כי ממילא מהכנסה אחרת אני בכלל פוטר אותך ואני לא רואה שקל.

<ברוך משולם: בהכנסה אחרת כבר גילמנו את כל ההצעות בשיעור מס מאוד-מאוד מופחת אז אל תביא לי את ההוצאות האלה ותנכה אותן.

<ברוך משולם: מה שיקרה אם לא אעשה את זה, הוא יקבל הכנסה בשיעור של אפס, יקזז את הפחת שממילא הוא דורש בגין המתקן ויקזז את זה מהכנסות אחרות.

<ברוך משולם: אני לא רוצה את זה.

<שלומית ארליך: אז זה לא הוצאות שהוצאו בייצור הכנסה, לא פחת, לא הפחתה אחרת.

<ברוך משולם: יש את אותו מנגנון בשכר דירה למגורים.

<ברוך משולם: אנחנו לא מאפשרים את זה.

<ברוך משולם: אם יש לך מסלול מס מופחת מוטב או אפס אנחנו לא נותנים כי זה כבר משקלל את זה.

<ברוך משולם: מצד אחד אתן לו הוצאות- - -

<שניר ניב: בעצם הרעיון הוא שמקבלים פה פטור מלא ממס הכנסה.

<שניר ניב: אם גם מפחיתים, גם מנכים הוצאות, ייהנו מזה ממקום אחר.

<שניר ניב: זה פשוט מאוד.

<ברוך משולם: שינינו את זה בעקבות הערה של הוועדה.

<שלומית ארליך: פה נכתב "הסכום המרבי".

<שלומית ארליך: "הסכום המרבי" הוגדר בחוק כ-60,000 שקלים אבל הכוונה לא ל-60,000 שקלים.

<ברוך משולם: נכון, התכוונו לניכוי של פחת ולא לתקרה, ולכן אמרנו "הסכום המקסימלי".

<שלומית ארליך: אמרנו "מלוא הסכום".

<שלומית ארליך: מה זה "סכום מקסימלי"?

<ברוך משולם: לפי ההוראות.

<ברוך משולם: בסדר, "מלוא הסכום".

<שלומית ארליך: אז זה יהיה "לפי העניין, מלוא הסכום של הפחת".

<שלומית ארליך: "שיהיה ניתן לנכותו", כך כתוב.

<ברוך משולם: "שיהיה" זה באותו מועד.

<ברוך משולם: כשהוא מחשב את רווח ההון זה כאילו עתידי ואז באותה נקודה אני מסתכל אחורה.

<שלומית ארליך: קראת "שהיה" וכתוב "שיהיה".

<ברוך משולם: בסדר, אני אתך.

<שלומית ארליך: תסביר את הסיפה.

<ברוך משולם: הסיפה פשוטה מאוד.

<ברוך משולם: הרי לא נתנו לו לנכות פחת.

<ברוך משולם: אמרנו: ההכנסה מוטבת אז אל תנכה פחת.

<ברוך משולם: במערכת שלו, נניח שהמתקן עלה לו 100 שקלים.

<ברוך משולם: אחרי שנתיים-שלוש שהוא מפעיל אותו המתקן כבר לא שווה 100 שקלים, כי יש לו פחת, אבל לא נתנו לו לנכות את הפחת כי אמרנו: ההכנסה שלך היא אפס.

<ברוך משולם: כשהוא יבוא למכור את זה, מה יקרה?

<ברוך משולם: הוא לא יקבל את ה-100 שקלים שהוא שילם, הוא יקבל פחות כי המתקן כבר משומש.

<ברוך משולם: זה אותו רכב שהוא כבר 3-4 שנים בשוק.

<שלומית ארליך: נגיד שהוא יהיה שווה 80 שקלים.

<ברוך משולם: זה עלה לי 100 שקלים, לא נתנו לי לנכות פחת אז הנכס נשאר אצלי כאילו בעלות של 100 שקלים.

<ברוך משולם: כשאני מוכר אותו ב-80 שקלים נוצר לי בעצם הפסד הון.

<ברוך משולם: את ההפסד הזה אנחנו לא רוצים שהוא ייקח, לא בדמות של הפחת ולא בדמות של הפסד הון.

<ברוך משולם: אותו פחת שלא נתנו לו לנכות מגיע להפסד הון.

<ברוך משולם: כך ברגע שהוא ימכור את המתקן אחרי 10 שנים, 15 או 20 שנים הוא יגיד: המתקן לא שווה כלום אבל קניתי אותו ב-100 שקלים אז יש לי הפסד של 100 שקלים.

<שלומית ארליך: זה לא מאיין את ההטבה?

<ברוך משולם: ממש לא.

<ברוך משולם: ההטבה שלו היא הטבת מס עד הבית.

<ברוך משולם: אנחנו אומרים: בוא, אתה פטור ממס, אל תביא לנו את כל ההוצאות שלך.

<שלומית ארליך: זה מתאזן?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: אם הפחת שלו היה נכון לנכות 20 שקל אז מה אנחנו אומרים?

<ברוך משולם: העלות שלך היא 100 שקלים, 80 שקלים קיבלת כי זה מחיר השוק, 20 שקלים זה מה שאנחנו מוסיפים לך כי זה הפחת שיכולת לנכות.

<ברוך משולם: זה 100 שקלים פלוס 100 שקלים.

<ברוך משולם: יש לך אפס.

<ברוך משולם: פשוט וקל.

<ברוך משולם: יש לנו את זה גם בחוקים אחרים.

<ברוך משולם: זה עובד האחד מול השני.

יעל כהן-פארן: זה אם עברת את ה-60,000?

<ברוך משולם: זה הטבה.

<ברוך משולם: מה אומרת ההטבה?

<ברוך משולם: נניח שהתקנת לא מתקן אחד אלא שלושה, ונניח שסך ההכנסות שלך הוא לא 60,000 שקל אלא 80,000 שקל.

<ברוך משולם: דבר ראשון, ההטבה עד 60,000 שקל אנחנו משמרים לו אותה, אנחנו לא זורקים אותו מתחולת החוק, הוא נשאר, על ה-60,000 שקל הוא מקבל את שיעור המס המוטב שלו.

<ברוך משולם: אבל אמרנו שברגע שהוא מקבל את שיעור המס המוטב אין לו הוצאות, פחת וכן הלאה.

<ברוך משולם: אנחנו אומרים: על החלק העודף, שהוא בעצם בין 60,000 שקל ל-80,000 שקל, בגינם כן נכיר לך בפחת.

יעל כהן-פארן: על מה שלא קיבלת הטבה, נכיר לך.

<ברוך משולם: בדיוק, על החלק היחסי.

יעל כהן-פארן: יש לי שאלה.

יעל כהן-פארן: בגלל שזה שפה נורא מיסויית ומשפטית, מישהו שיושב כאן בחדר מבין אותה?

יעל כהן-פארן: מה שאומרים הוא מה שכתוב?

יעל כהן-פארן: אני פשוט לא יכולה להצביע על זה בלי שאני באמת בטוחה.

חמד עמאר: יש לנו את היועצים המשפטיים של הוועדה והם מבינים את זה טוב מאוד.

חמד עמאר: אני מכיר אותם היטב ואני יודע שהם מבינים את זה טוב מאוד.

חמד עמאר: אפשר לסמוך עליהם.

<יונתן אייקנבאום: אני מ"גרינפיס".

<יונתן אייקנבאום: אני רק רוצה לציין שנפגשנו עם אנשי רשות המסים 4 או 6 פעמים ובדקנו את כל מקרי הקיצון כדי לוודא שבראש ובראשונה עבור 99.9% מן הפוטנציאל של התחום הסולרי הביתי כל המקרים האלה לא חלים וזה בכלל לא רלוונטי להם, ושהמצב עבור קומץ הנותרים סביר ופשוט ככל הניתן.

<יונתן אייקנבאום: אני חושב שזה מה שמתקיים פה.

<ברוך משולם: כדי לעבור הכנסות של 60,000 שקל אתה צריך כמעט דונם.

יעל כהן-פארן: זה לא ביתי.

<ברוך משולם: זאת אומרת, ככל שיש לך הפסד מכך שהמתקן הזה נוצר תוכל לקזז אותו כנגד הכנסות עתידיות שיהיו לך מאותו מתקן על החלק העודף.

<שלומית ארליך: למרות שבחישוב ההכנסה ממתקן חשמל לקחתם בחשבון את כל המתקנים יחד.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים שזה יהיה פר מתקן.

<ברוך משולם: אנחנו לא רוצים להכניס את זה ל-pool.

<ברוך משולם: יש סעיפים נוספים בפקודה, כמו סעיף 96, שבאמצעותם אפשר לעשות שחלוף נכסים ולדחות רווח הון.

<ברוך משולם: אם אתחיל לעשות pool כללי אני חשוף שם.

<ברוך משולם: לכן, כפי שעשינו בבניינים בפקודת מס הכנסה, אנחנו רוצים ספציפית לגבי אותו מתקן, זה פשוט יותר.

<ברוך משולם: ברוב המקרים, כפי שיונתן אייקנבאום אמר פה, זה אדם שיש לו מתקן אחד, לא 4-5 מתקנים.

<ברוך משולם: במיוחד שבמתקנים החדשים אפשר להגיע לגודל – לפי מה שהרשות מאפשרת, זה לא הגבלה שלנו – של 25 קילו-ואט, ואולי בעתיד יהיו מתקנים גדולים יותר.

<ברוך משולם: זה שטח מאוד-מאוד גדול.

<ברוך משולם: לא רואים את זה כהכנסה שם, הוא לא משלם על זה מס.

<ברוך משולם: זה כמובן היה גם בהחלטת הממשלה 62935 ולכן זה גם פה.

<ברוך משולם: אנחנו לוקחים את כל המכירות של החשמל, או ההעברות של החשמל לחברת החשמל באותה שנה ומסתכלים על כל שנה בנפרד.

<ברוך משולם: בשנה אחרת הפטור מתאפס, בכל שנה נפרדת הפטור מתאפס.

<ברוך משולם: סעיף 3 מתייחס להטבות של מקרקעין.

<ברוך משולם: בוודאי.

<שלומית ארליך: הוא לא חייב להיות מותקן ישירות על הקרקע?

<ברוך משולם: הוא לא חייב להיות מחובר לאדמה.

<ברוך משולם: הוא יכול להיות מותקן על גג, הוא יכול להיות מותקן בצד בניין, זאת אומרת פנלים בצדדים.

<ברוך משולם: מבחינתנו זה גם מחובר לקרקע, זה כלול בפנים.

<ברוך משולם: זה בדומה לתנאים שאמרנו מהפקת חשמל.

<שלומית ארליך: אם למשל הוא משכיר יחידות דיור באותו אזור?

<ברוך משולם: הוא יכול להשכיר כל מיני יחידות דיור.

<ברוך משולם: אנחנו נבחן את זה.

<ברוך משולם: הוא ידווח מה שהוא רוצה.

<ברוך משולם: אם הוא חושב שהוא לא עסק או משלח-יד אז אין שום בעיה, ויש רבים כאלה שמשכירים מספר דירות, ויש על זה הרבה פסיקה, והפעילות שלהם לא מגיעה לכדי עסק או משלח-יד ולכן זה לא בפנים.

<ברוך משולם: ככל שהוא השכיר דירה, 2 או 3 דירות, ויש כללים שנקבעו בפסיקה ויש פסקי-דין עדכניים בעניין הזה, וזה לא מסווג כעסק הוא יקבל את הזכאות על כל מה שהוא השכיר בתנאים שקבועים פה.

<ברוך משולם: ככל שנקבע שזה עסק הרי שהוא לא פה, בדומה ליצרן הביתי, שאם זה עסק הוא לא נמצא פה.

<ברוך משולם: מה המבחן בדיוק, כמה דירות יש – גם הפסיקה מתלבטת בזה.

<ברוך משולם: יכול להיות שזה דירה אחת ויכול להיות שזה מספר דירות אבל פסיבי.

<ברוך משולם: אנחנו לא יודעים.

<ברוך משולם: יש פסיקה בדיוק על הדברים האלה.

<ברוך משולם: אני לא רואה אנשים שמשכירים פה דירות ועוד יחידות קטנות בכמויות.

<ברוך משולם: חשבנו על זה, אנחנו לא רואים בעיה עם הסעיף הזה.

<ברוך משולם: ככל שזה לא עסק הוא לא נכלל אצלנו, הוא יקבל את כל ההטבה במלואה, פשוט וקל.

<שלומית ארליך: יש לכם איזה מסמך כזה?

<ברוך משולם: אנחנו נכין.

<ברוך משולם: אנחנו נפגשים גם עם הארגונים, כפי שיונתן אייקנבאום אמר, ואנחנו מניחים את הטפסים האלה.

<ברוך משולם: אם הוועדה תרצה נביא את זה לעיון הוועדה.

<ברוך משולם: הכול גלוי ופתוח.

<שגית אפיק: נרצה לראות את הטפסים.

<ברוך משולם: נשמח.

<ברוך משולם: סעיף 5 הוא בעצם ההודעה הראשונה, תיכף נגיע לזה, שהוא אומר באיזה מסלול הוא בוחר.

<ברוך משולם: הוא מוסר אותה פעם אחת ומבחינתנו בזה אנחנו מסיימים את הטיפול.

<שלומית ארליך: פה אתם לא מסכימים לעשות צמצום של הנוסחה.

<ברוך משולם: לא, אבל ניתן הטבה נוספת, במקום לשלוח אותו לפקודה ולראות בפקודה אילו שיעורי מס יש על החלק העודף – ותיכף אסביר בדיוק לְמה אני מתכוון – ניתן פה את השיעור הכי נמוך בסעיף 121, שהוא 31%.

<ברוך משולם: הוא יבחר מה הוא רוצה.

<ברוך משולם: כאשר נגיע לזה, אסביר.

<ברוך משולם: את פסקת משנה (ב) אנחנו מבקשים לתקן ובהמשך נסביר את התיקון.

<ברוך משולם: מה שקורה הוא דבר כזה, יש פטור מלא וגורף של 5,000 שקל, זה המסלול הראשון.

חמד עמאר: איך הוא יקבל את הפטור הזה?

<ברוך משולם: הוא מגיש לי הודעה פעם אחת וכותב לי בה שיש לו חוזה ל-3 שנים או ל-5 שנים.

חמד עמאר: יש לו טופס שהוא צריך למלא?

<ברוך משולם: כן.

<ברוך משולם: גם את הטופס הזה נביא.

<ברוך משולם: צפי ההכנסה שלו מן המתקן הזה הוא 4,000 שקל, הוא מסמן 4,000 שקל, מוסיף את הפרטים שלו.

<ברוך משולם: פעם אחת הוא שולח ושוכח.

יעל כהן-פארן: לכמה שנים?

<ברוך משולם: לכל אורך החוזה.

יעל כהן-פארן: 20 שנים?

יעל כהן-פארן: 25 שנים?

<ברוך משולם: כל ההטבות של התקופות פה הן ל-20 שנים.

יעל כהן-פארן: למה לא 25 שנים?

<ברוך משולם: כי ב-25 שנים יש בעיה עם חוק מיסוי מקרקעין, ששם השכרה של דירה או מקרקעין ל-25 שנים ויותר זה בעצם מכירה.

<ברוך משולם: מה שזה אומר, אולי הוא יקבל 5,000 שקל בחודש אבל מבחינת חוק מיסוי מקרקעין כפי שקיים היום רואים אותו כאילו הוא מכר את כל הקרקע.

יעל כהן-פארן: אז נקבע 24 שנים ו-11 חודשים.

<ברוך משולם: אנחנו מוכנים לשקול את זה כאשר נגיע לסוף.

<ברוך משולם: זה תקופת ההטבות.

<ברוך משולם: נדבר על זה בסוף.

יעל כהן-פארן: למה אתה לא רוצה להפוך את זה לפשוט יותר גם פה, לקבוע סכום וזהו?

<ברוך משולם: אסביר.

<ברוך משולם: יש את המנגנון הזה כבר בהשכרה של דירת מגורים.

<שלומית ארליך: אבל זה סיטואציה שונה.

<ברוך משולם: אבל גם שם זה השכרת מקרקעין.

יעל כהן-פארן: אבל אתה לא רוצה להתחיל להקשות.

יעל כהן-פארן: אתה רוצה שוב לפשט.

<שלומית ארליך: שם אין התייחסות להשכרת מקרקעין.

<ברוך משולם: זה עובד היום יופי.

<שלומית ארליך: שם מדברים על השכרת יחידת דיור.

<ברוך משולם: יכול להיות שזה גם חלק מיחידת דיור כי הוא משכיר את החלק מלמעלה, זה חלק מן הגג.

<שלומית ארליך: מחוקקים פה חוק חדש שקובע את ההגדרות.

<ברוך משולם: אני לא רוצה לשנות את ההגדרות ולסטות.

<שלומית ארליך: אבל גם בהתחלה, גם בסעיף 2 קבעת את המנגנון כמנגנון יותר מצומצם.

<שלומית ארליך: בסוף לא נשארת עם זה שאתה לוקח דוגמה מחוק השכרת דירות מגורים.

<שלומית ארליך: בוא תתאים את זה לסעיף 2.

<ברוך משולם: אם את רוצה את ההתאמה אני מוכן להישאר בהתאמה, אבל ב-5,000 שקל, כי יש לי בעיה עם הפטור המתקפל.

<ברוך משולם: הפטור המתקפל קיים גם בניכוי פרסים והגרלות, הוא קיים גם במיסוי מקרקעין.

<ברוך משולם: אני לא רוצה לשנות את המנגנון הזה.

<ברוך משולם: פישטנו את העניין הזה מהסיבה הפשוטה, שחברת החשמל ובעל רישיון ספק חיוני קשה להם לנכות מס, אז אמרנו: או אפס או 10%.

<ברוך משולם: פה אנחנו רוצים שזה יישאר כך.

<ברוך משולם: זה עובד היום.

<ברוך משולם: מי שמשכיר דירות מגורים ונמצא בפטור עושה את זה היום בפטור המתקפל, כך זה עובד.

<שלומית ארליך: אבל, שוב, בסעיף 2 הרי היה פטור מתקפל כזה והסכמת לשנות אותו.

<שלומית ארליך: למה לא לקחת את סעיף 3 באותו אופן ולהתאים אותו לסעיף 2?

<שלומית ארליך: לא להתאים לחוק אחר.

<ברוך משולם: אני מסביר למה, כי בסעיף 2 יש לנו גורם מתווך שנמצא באמצע ומנכה מס במקור, בדמות חברת החשמל או בעל רישיון ספק חיוני.

<ברוך משולם: פה מי שעושה את זה הוא האדם בעצמו, והוא גם יודע מראש במועד חתימת החוזה כמה הכנסות יהיו לו.

<ברוך משולם: מאוד-מאוד פשוט לחשב את זה.

<ברוך משולם: אנחנו נוציא בטופס הזה גם דוגמה איך לחשב את זה.

<ברוך משולם: זה כבר עובד בחוקים אחרים.

<ברוך משולם: זאת הסיבה.

<ברוך משולם: זה בדיוק על אותו עיקרון.

<ברוך משולם: הסברנו את זה.

<ברוך משולם: זה פשוט וקל.

<שלומית ארליך: זה יהיה "מלוא הסכום" ולא "הסכום המרבי".

<שלומית ארליך: פה אין סכום מרבי.

<שלומית ארליך: ההגדרה בחוק של "הסכום המרבי" היא 60,000 שקל.

<שלומית ארליך: אנחנו לא מתייחסים ל-60,000 שקלים אלא למלוא הסכום של הפחת או ההפחתה.

<ברוך משולם: נכון.

<ברוך משולם: זה בדיוק על אותו משקל שדיברנו על המתקן.

<ברוך משולם: פה המתקן לגבי המקרקעין.

<ברוך משולם: אם האדם השכיר בתקרה המתואמת חלק מעל שלא נהנה משיעורים, יכול לבקש ולקזז פחת על החלק העודף הזה.

<ברוך משולם: בעצם הוא נכנס לנעליים של הצרכן הביתי ויכול לנכות פחת כאילו הוא היה יכול לקזז את זה.

<ברוך משולם: הנקודה היא פשוטה: אני לא רוצה שיהיו שני שכנים מאוד-מאוד נחמדים, שניהם צרכנים ביתיים, הראשון ישכיר לשני, השני ישכיר לראשון, הראשון ינכה את הפחת שלו הרגיל כי הוא משכיר, זה לא הכנסה שלו, השני ינכה את הפחת שהוא היה אמור לנכות של הראשון וכל אחד יקבל הכנסה פטורה על מה שהוא משכיר בעצמו.

<ברוך משולם: פשוט וקל.

יעל כהן-פארן: אתה מסבך את זה יותר מדי.

<ברוך משולם: אני לא מסבך.

<ברוך משולם: אני רואה את המקרים האלה בפועל.

<ברוך משולם: מי שייכנס לפה זה האפס של האפס אבל אנחנו רוצים למנוע את זה, כי אם זה לא תכנון מס את אומרת לי: גם לשכן שלי יש, אני אומר לך: מצוין, תשכירי ממנו את שלך, תשכרי וכל אחד ינכה פחת.

יעל כהן-פארן: זה מסובך מבחינת ההתחשבנות עם חברת החשמל.

יעל כהן-פארן: אנחנו לא שם.

<ברוך משולם: כשמדובר בכסף כמעט שום דבר לא מסובך.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים עכשיו לעשות חשיבה מחודשת למי הוא יודיע.

<ברוך משולם: יכול להיות שנבקש- - -

<שניר ניב: בעצם הסעיף הזה אומר שברגע שאתה צריך להיכנס למסלול אחד, כפי שדיברנו קודם, אתה מצהיר בפעם הראשונה לרשות המסים.

<שניר ניב: חשבנו לפשט את זה בשביל שלא תעבוד מול גורם אחר, מכיוון שחברת החשמל גם כך מגיעה להתקין אצלך את החיבור אז תודיע לחברת החשמל והיא תדאג לזה.

<ברוך משולם: זאת אומרת, את הטופס שאתה תמלא תמסור למתקין.

<שניר ניב: אנחנו רוצים לשנות את הנוסח, במקום להודיע לפקיד השומה יבוא "לבעל רישיון ספק שירות חיוני".

<ברוך משולם: רוצים לפשט את הבירוקרטיה.

<שלומית ארליך: זה גם במקום פקיד השומה וגם במקום אדם אחר שקבע שר האוצר?

<ברוך משולם: לא, נשאיר את "אדם אחר שקבע שר האוצר".

<שניר ניב: במקום "לפקיד השומה" יבואו המילים "בעל רישיון ספק שירות חיוני".

<ברוך משולם: ברירת המחדל בהודעה הראשונה, תיתן את זה כבר לחברת החשמל, אתה בכלל לא רואה את רשות המסים.

<ברוך משולם: ככל שלא ישתנו הנסיבות לא תראה אותה גם אף פעם.

<ברוך משולם: זאת אומרת, אם לא השתנו הנסיבות לא רואים אותך יותר.

<ברוך משולם: ההודעה הראשונה, בהתאם להמלצה פה, מגיעה ישר לחברת החשמל.

<ברוך משולם: לא אלינו.

<ברוך משולם: ככל שאתה רוצה לשנות תתכבד, תשלח את ההודעה לפקיד השומה ואנחנו נכניס את השינוי שאתה בחרת, באופן אוטומטי בלי לבדוק, כבר בתחילת השנה הבאה.

<שניר ניב: הוא לא פוגש את חברת החשמל שם באמצע.

<שניר ניב: הוא פוגש את חברת החשמל בפעם הראשונה.

<שניר ניב: אם הוא כבר פוגש אותם – המטרה לפשט את התהליך, אבל בפעם השנייה הוא גם כך לא פוגש אותם.

יעל כהן-פארן: כאן הכוונה למי?

יעל כהן-פארן: למי שמוסיפים עוד מערכות למשל?

<שניר ניב: אם הוא רוצה לעבור מן המסלול של הפטור ל-10% או משהו כזה.

יעל כהן-פארן: מן הסתם זה כאשר הוא מגדיל את המערכת.

יעל כהן-פארן: לא? אז הוא גם עובר דרך חברת החשמל.

<שניר ניב: הוא יכול להחליף מסלול גם באמצע.

<ברוך משולם: ברגע שיש שינוי של נסיבות עומדות בפניו שתי דרכים.

<ברוך משולם: הדרך הראשונה מבחינתו היא לשלוח הודעה, ובדרך כלל אם אדם מציב עוד מתקן זה לא מהיום למחר, זה לוקח קצת זמן, אז הוא יכול לשלוח הודעה לפקיד שומה ולומר לו: המתקן הזה הולך לקום במועד כזה וכזה, משנה הבאה אני מבקש לשנות מסלול מאפס ל-10% או מ-10% לאפס.

<ברוך משולם: הדרך השנייה שפתוחה לפניו, הוא יכול לבוא לפקיד השומה ולהגיד לו: התקנתי מתקן נוסף, או מכרתי את המתקן, ומייד במקום הוא יקבל את הפטור שהוא צריך.

<ברוך משולם: אבל ברירת המחדל אם הוא לא רוצה להגיע לפקיד השומה, ישלח הודעה והשינוי הזה ייכנס באופן אוטומטי.

<שלומית ארליך: אם משנים עכשיו את סעיף קטן 5(א), בפעם הראשונה הוא מודיע לחברת החשמל במקום לפקיד השומה- - -

<שניר ניב: הוא לא הולך להודיע אלא פשוט כשבאים לחבר אצלו, חברת החשמל תבוא כבר עם טופס כדי לפשט את ההליכים.

<שלומית ארליך: בסדר.

<שלומית ארליך: אבל חברת החשמל תעביר את המידע לרשות המסים.

<שלומית ארליך: נכון?

<ברוך משולם: הם יעבירו את זה לא באותו מועד.

<ברוך משולם: הם מעבירים את זה בדרך כלל שנה או שנה וחצי אחרי.

<שלומית ארליך: בסדר, לא משנה.

<שלומית ארליך: אבל לכם זה לא משנה.

<ברוך משולם: זה משנה לעניין הניכוי כי הם צריכים לנכות מס במקור.

<ברוך משולם: אנחנו נותנים אישור של ניכוי מס במקור אז זה כן משנה לעניין הניכוי.

<ברוך משולם: בא אדם ומצהיר שהוא התקין עוד מתקן.

יעל כהן-פארן: השאלה עם מי הוא בא במגע.

<שלומית ארליך: הוא בא במגע עם חברת החשמל.

יעל כהן-פארן: רק כשהוא מתקין.

יעל כהן-פארן: אחר-כך הוא שוכח מהם.

<ברוך משולם: בדיוק, זה התקנה אחת.

<ברוך משולם: תשלח בדואר.

<ברוך משולם: נעשה טופס באינטרנט, יורידו את זה מהאינטרנט.

<ברוך משולם: זה יהיה פשוט.

<שלומית ארליך: ועדיין אתה יוצר בלבול אצל הצרכנים.

<ברוך משולם: הוא הרי לא צריך ללכת לפקיד השומה.

<שלומית ארליך: בסדר, לא משנה שלא צריך, אבל כמו שאתה משנה את סעיף קטן (א) ואומר שזה יהיה בחברת החשמל- - -

<ברוך משולם: אני לא רוצה שמרגע שאדם בחר מסלול הוא יבוא בכל שני וחמישי לחברת החשמל ויגיד להם: "היום אני פה, מחר אני שם".

<ברוך משולם: בוא, תבחר מסלול בשביל הפשטות.

<שלומית ארליך: אמרת בעצמך שזה קורה כל-כך מעט.

<ברוך משולם: המאסה הראשונה, שכבר קיימת, אנחנו מנתבים אותה לחברת החשמל באופן פשוט מאוד.

משה גפני: למה אתה מתעקש?

<שלומית ארליך: גם הכול בסוף מגיע אליך.

<ברוך משולם: נכון, אבל מתי זה מגיע אליי?

משה גפני: נראה לך שכל-כך נחמד לדבר עם פקיד השומה?

<ברוך משולם: הוא לא מדבר עם פקיד השומה, הוא שולח בדואר, הוא לא צריך לדבר.

יעל כהן-פארן: אבל למה בדואר ולא בטופס מקוון?

<ברוך משולם: אם נוכל לעשות את זה באופן מקוון נשמח לעשות את זה כך.

יעל כהן-פארן: מה מסבך את זה להיות מקוון ופשוט?

יעל כהן-פארן: היה אפשר הכול לעשות באופן מקוון ולא דרך חברת החשמל ולא דרך אף אחד.

<ברוך משולם: אני מסכים אתך לגמרי.

<ברוך משולם: אם זה יתאפשר, בדיוק בגלל זה הסמכנו את השר לעשות את זה בתקנות.

<ברוך משולם: עד שנוכל לבחון אפשרות כזאת – זה דורש התאמה של מערכות המחשוב שלנו ודורש לפתוח מודולים כאלה באינטרנט.

<ברוך משולם: זה לא דבר שאפשר להיערך לו מהיום למחר.

<ברוך משולם: יכול להיות שהתקנות שנביא של השר יסדירו את זה "פיקס" אבל עד אז אנחנו אומרים: הודעה ראשונה – הבאנו פקיד שומה, גם ההודעה הראשונה וגם ההודעה השנייה.

<ברוך משולם: בהודעה הראשונה אנחנו מוכנים לתת עוד הקלה נוספת מול חברת החשמל.

<ברוך משולם: בהודעה השנייה אתה כבר משנה מסלול, היית במסלול אחד ואתה משנה אותו – אז תשלח לנו בדואר.

<שלומית ארליך: כמו בבחירה הראשונה, זה לא מידע שאתם חייבים לדעת באותו רגע נתון.

<שלומית ארליך: אתם יכולים לקבל את המידע ואתם מקבלים אותו מחברת החשמל.

<שניר ניב: זה סתם להוסיף צינור מיותר.

<שניר ניב: בהתחלה חשבנו שיעבירו את זה ישירות לרשות המסים.

<שניר ניב: אבל מכיוון שגם כך הם לא פוגשים בהתחלה את רשות המסים, הם לא מכירים אותה – כמו דוד שמש אני מתקין עכשיו פנלים סולריים, כל הזמן ראינו מול עינינו דוד שמש, שזה יהיה כמה שיותר פשוט ולא בירוקרטי.

<שניר ניב: הם לא מכירים את רשות המסים בשלב הזה אלא מכירים את חברת החשמל, לכן יודיעו לחברת החשמל.

<שניר ניב: אבל אחר-כך זה סתם יוסיף צינור.

<שניר ניב: אחר-כך הם לא פוגשים שוב את חברת החשמל וחברת החשמל לא יודעת לוודא את הדברים שרשות המסים יודעת לוודא.

<שלומית ארליך: אני מבינה את מה שאתם אומרים אבל- - -

<שניר ניב: זה לא עוזר, אין בזה תועלת.

<שלומית ארליך: בא אותו צרכן ואין לו שום מגע עם פקיד שומה, עם רשות המסים, הכול הולך דרך חברת החשמל.

<שלומית ארליך: הוא יודע שאת ההודעה הראשונה הוא מוסר לחברת החשמל.

<ברוך משולם: שינינו את זה כרגע.

<שלומית ארליך: ואז נוצר מצב שבהודעה השנייה יכול להיות שהוא יפספס, שהוא ילך שוב לחברת החשמל, אבל אז תקום רשות החשמל- - -

משה גפני: למה מפריע לך שהוא מדבר עם חברת החשמל כמה פעמים?

<ברוך משולם: לא מפריע לי שהוא מטריד אותם כמה פעמים.

<ברוך משולם: כאשר מדובר על הודעה שנייה כלומר השתנה משהו, משהו קרה, למשל נוסף עוד מתקן.

משה גפני: אני מדבר על מקרה שמשהו השתנה.

משה גפני: כמה פעמים אתה חושב שזה יקרה?

<ברוך משולם: אז כמה פעמים הוא ישלח לנו הודעה?

<ברוך משולם: אולי פעם אחת, אולי פעמיים.

משה גפני: אבל אנשים לא אוהבים ללכת לרשות המסים.

יעל כהן-פארן: לכן זה צריך להיות טופס מקוון.

<ברוך משולם: נשמח.

<ברוך משולם: בואו נשאיר את זה כרגע כך.

<ברוך משולם: יש סמכות לשר.

<ברוך משולם: נביא גם תקנות מסודרת ונשקול את זה שם.

<ברוך משולם: לאור הפגישות שלנו עם נציגי הארגונים, זה יהיה פשוט הצהרה שלו, עליה יכול לחתום עורך-דין או נציג שמתקין מחברת החשמל או נציג מוסמך, או שיבוא ויזדהה בפני מישהו אצלנו.

משה גפני: תוסיפו את זה.

<ברוך משולם: אני חושב שאנחנו לא צריכים להכניס את זה לפה.

משה גפני: לא.

משה גפני: אישור ועדת הכספים.

יעל כהן-פארן: בכל טופס?

משה גפני: לא בכל טופס.

משה גפני: שר האוצר רשאי.

משה גפני: שר האוצר זה תמיד באישור ועדת הכספים.

<ברוך משולם: בשמחה.

<ברוך משולם: יכול להיות שהוא רוצה עוד מסמכים נוספים.

<שלומית ארליך: מה זה "הוראות נוספות בדבר אופן מתן הודעה"?

<ברוך משולם: אולי הוא לא נותן את זה ל-א' אלא נותן את זה ל-ב'.

<איתן פרנס: את התצהיר שצריך לשנות.

<ברוך משולם: לא, לא.

<ברוך משולם: נבהיר.

<ברוך משולם: התצהיר יכול להיעשות בכמה אפשרויות.

<ברוך משולם: אפשרות ראשונה, אם הוא רוצה למסור את זה לפקיד שומה הוא יכול לבוא לפקיד שומה ופקיד השומה יעשה את הזיהוי.

<ברוך משולם: אפשרות שנייה, על-ידי עורך-דין.

<ברוך משולם: אפשרות שלישית, כל מתקין של חברת החשמל או נציג שמתקין יזהה אותו באופן ספציפי ועם הפרטים של המתקין הוא יכול לחתום.

<איתן פרנס: המילה "תצהיר" לא מתאימה.

<איתן פרנס: תכתוב "הצהרה" כי "תצהיר" זה משהו אחר.

<ברוך משולם: "הצהרה".

<שלומית ארליך: אתם מוסיפים פה "באישור ועדת הכספים"?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: כתבנו.

<שלומית ארליך: למה לא לאפשר תקופה למשל של שנה, שבמהלכה אדם יוכל לבחון באיזה מסלול הוא רוצה להיות?

<שלומית ארליך: לא תמיד מראש הוא יודע לצפות את ההטבות הכלכליות שיוצאות לו מזה.

<שלומית ארליך: השאלה האם יש אפשרות לתת איזו תקופה של שנה שבה הוא יבחן האם הוא רוצה להיכנס למסלול של ההטבות לפי החוק הזה או ללכת במסלול השני.

משה גפני: הוא הלך למסלול אחד.

משה גפני: צריך לתת לו שנה אם הוא רוצה לחזור לחוק.

<ברוך משולם: יש אפשרות בפקודת מס הכנסה לבקש תיקון דוח.

<ברוך משולם: שיבוא לבקש תיקון דוח.

<ברוך משולם: הוא יכול לבחור מה שהוא רוצה.

משה גפני: נוסיף את זה לפה.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: כל הזמן אתה אומר לי שאמנם זה כתוב בפקודת מס הכנסה אבל אני רוצה לכתוב את זה פה.

משה גפני: זה בפקודת מס הכנסה ואנחנו כותבים את זה גם פה.

משה גפני: נוסיף שבתוך שנה הוא יוכל לחזור לחוק.

<שלומית ארליך: אם הוא יצא מן החוק הוא יוכל לחזור לחוק.

משה גפני: לתת לו שנה להחליט.

<ברוך משולם: כי הוא יכול לנכות פחת, אז הוא צריך להגיש דוח מתקן.

<ברוך משולם: את שוב שולחת אותי עכשיו לרשות המסים.

<ברוך משולם: אני לא רוצה את זה.

<ברוך משולם: תחשבו מה אתם עושים.

<ברוך משולם: מה הוא אותו מסלול?

משה גפני: המסלול שאינו במסגרת החוק.

<ברוך משולם: יפה.

<ברוך משולם: זאת אומרת שהגשת דוח.

<ברוך משולם: אם הגשת דוח ממילא צריך להגיש דוח מתקן, אז אתה ממילא כבר אצל פקיד השומה, ויש לך את זה בתוך הפקודה, אתה לא צריך אותי.

<שלומית ארליך: אם אתה רוצה לשנות בין המסלולים?

<ברוך משולם: לשנות בין המסלולים מחייב הודעה.

<ברוך משולם: אתה נותן לי הודעה לפי סעיף 5.

<ברוך משולם: על מה דיברנו הרגע?

<ברוך משולם: הודעה.

<שלומית ארליך: הודעה בפעם הראשונה, ואתה יכול אחר-כך לתקן אותה?

<ברוך משולם: בוודאי.

<ברוך משולם: נותן הודעה וזה נכנס שנה לאחר מכן.

משה גפני: אף אחד לא יחזור לחוק.

משה גפני: אני מכיר את פקידי השומה.

משה גפני: אתה מכיר את הנוסח המשפטי ואני מכיר את פקידי השומה.

<ברוך משולם: אני אומר לך שמי שבפעם הראשונה הגיש דוח צריך לבואו ולתקן אותו מבחינת החוק, הוא לא יכול עכשיו להגיד: הטבות.

<ברוך משולם: הוא חתם על זה והגיש דוח, זה מחייב אותו גם בתוצאת המס.

<ברוך משולם: הוא צריך לבוא ולתקן את הדוח ואז ממילא הוא כבר מגיע לפקיד השומה לצורך ההודעה.

משה גפני: במצב הרגיל אם הוא רוצה לחזור לחוק?

<ברוך משולם: מרגע שהוא ניכה פחת?

<ברוך משולם: הוא לא יכול.

<ברוך משולם: אם הוא ניכה פחת הוא לא יכול להיכנס לחוק.

<ברוך משולם: כך אמרתי.

משה גפני: אז נכתוב שבשנה הראשונה אם הוא רוצה לחזור לחוק הוא יכול, אבל הוא צריך לתקן את הדוח.

<ברוך משולם: אלא אם כן הוא יגיש דוח מתקן ופקיד שומה יבדוק, יבטלו את הפחת, יעשו את הביטול של הכול.

משה גפני: הוא יכול לעשות את זה אחרי 5 שנים?

<ברוך משולם: יש תקופת התיישנות, לא.

משה גפני: אחרי שנתיים הוא יכול לעשות את זה?

<ברוך משולם: במסגרת שנתיים, שזה תקופת התיישנות כללית של שומה, זהו.

חמד עמאר: אחרי שנתיים הוא לא יכול לחזור?

<ברוך משולם: לא.

<ברוך משולם: יש את תקופת ההתיישנות הכללית.

<ברוך משולם: לא.

חמד עמאר: זה מה שאתה אמרת.

חמד עמאר: היושב-ראש פישט את זה ואמר שנכניס את זה לחוק.

<ברוך משולם: אני לא רוצה להכניס סעיף שנותן דרך כזאת.

משה גפני: אבל אני כן רוצה.

<ברוך משולם: יש לנו בעיה עם זה.

משה גפני: אז יש לכם בעיה.

<שניר ניב: בואו נדבר על המהות.

משה גפני: מה המהות?

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: אני אומר את מה שהוא אמר ומבקש לכתוב את זה בחוק.

<שניר ניב: אם נבין את זה יותר לעומק אני חושב שאתם תסכימו.

<שניר ניב: בסופו של דבר בחוק יש שתי חלופות: או שאתה מקבל פטור או שאתה משלם 10%.

<שניר ניב: עדיף פטור אם אתה יכול להיות בפטור, זאת אומרת שאין סיבה לא להצהיר ולדבוק בזה.

<שניר ניב: יש חלופה אחרת, שאתה מעדיף לא להיכנס לזה בכלל ומעדיף לנכות פחת.

<שניר ניב: פה יש סעיף שכבר דנו בו קודם, שאומר שאם כבר ניכית פחת אתה לא יכול ליהנות מן הפטור המלא, אז זה לא רלוונטי.

חמד עמאר: אבל אתה יכול להגיש דוח מתקן ולחזור.

חמד עמאר: אמרת את זה בעצמך.

<ברוך משולם: הבעיה שלנו, אחרי מספר שנים זה עושה לנו בעיות.

<ברוך משולם: מה זה בשנה הראשונה?

<ברוך משולם: הרי האדם לא נכנס היום, הוא יתקין את זה בעוד 4 שנים, בעוד 5 שנים.

<ברוך משולם: אני לא יודע מתי היא השנה הראשונה.

<ברוך משולם: בשנה הראשונה של המתקן הראשון שלו או של המתקן השני שלו?

משה גפני: בהתקנה הראשונה.

<ברוך משולם: מה זה הראשון?

<ברוך משולם: אבל יש לו עוד מתקן, אז גם על המתקן השני הוא רוצה לתקן את זה.

חמד עמאר: כמה כאלה יש?

חמד עמאר: הלוואי ואנשים היו הולכים להתקין על הגגות.

חמד עמאר: אתם מדברים כאילו כולם רצים להתקין היום.

יעל כהן-פארן: זו המטרה, שירוצו.

חמד עמאר: מי רוצה להתקין?

חמד עמאר: מי רוצה להשקיע 150,000 שקל?

<ברוך משולם: אם זה מתקן אחד – אין שום בעיה, הוא כבר עושה לו תחשיב מראש, הוא יודע כמה פחת יש לו, הוא יודע מה מחזור ההכנסות שלו.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: נכניס את זה.

<שלומית ארליך: תסביר למה.

<ברוך משולם: אסביר למה.

<ברוך משולם: נוכה מלוא המס כדין- - -

חמד עמאר: במס המרבי אתה מתכוון ל-23,000 שקל?

<שלומית ארליך: לא.

<שלומית ארליך: פה הסכום המרבי הוא 60,000 שקל.

<ברוך משולם: בסעיף הזה, על-פי בקשה של נציגי ארגונים מקצועיים וגם כמובן "גרינפיס", ביקשו שנעגן במפורש את הפטור מניהול פנקסי חשבונות.

<ברוך משולם: זה אומר גם לצורך חוק מע"מ וגם לצורך מס הכנסה הוא פשוט פטור, לא צריך לנהל פנקסי חשבונות.

<ברוך משולם: עד היום במקרים מסוימים ביקשו שיוציאו חשבוניות.

<ברוך משולם: אנשים לא פתחו תיק, לא היו להם חשבוניות וזה יצר בעיה.

<ברוך משולם: לכן הוספנו את הסעיף הזה.

<ברוך משולם: בסעיף הזה בפסקה "נוכה מההכנסה מלוא המס כדין" אנחנו רוצים לוודא שמי שאמור לנכות מס זה מי שרוכש את החשמל, כלומר חברת החשמל או בעל רישיון ספק חיוני אחר.

<ברוך משולם: אנחנו מבקשים שינכו את המס כדין מהסיבה הבאה, שאם מישהו לא ידווח נכון או לא ידווח בכלל, כשאנחנו נבוא בדיעבד לעשות ביקורת הוא יגיד: קיימת לי הגנה של סעיף 6, אני בכלל לא צריך לנהל ספרים, ואם אני לא צריך לנהל ספרים אתם לא יכולים להפעיל נגדי שום סנקציות.

<ברוך משולם: לכן אנחנו אומרים: ניתן את מלוא ההטבות, רק תעמדו בתנאים של החוק.

יעל כהן-פארן: זה נראה לי תמוה כי לא נוכה מההכנסה שום מס.

<ברוך משולם: נוכה לו המס כדין.

<ברוך משולם: שיעור המס הוא אפס.

<ברוך משולם: זה כבר קיים לנו.

יעל כהן-פארן: אבל איך הוא יוכיח לך שנוכה מס כדין כאשר אין מס?

<ברוך משולם: זה פשוט.

<ברוך משולם: במקרים רבים שיעור המס הוא אפס.

<ברוך משולם: זה בסדר.

<ברוך משולם: בהנחה שהוא מסר את ההודעה- - -

יעל כהן-פארן: תעשה את זה פשוט, "ניתנה הודעה לפי סעיף 5".

<ברוך משולם: לא.

<ברוך משולם: גם כשניתנה הודעה לפי סעיף 5 הוא יכול לבחור במסלול פטור למרות שהוא אמור להיות במסלול חייב.

יעל כהן-פארן: את שניהם אתה רוצה לפטור מדיווח.

<ברוך משולם: נכון, אבל אני רוצה שהמס ינוכה כדין, ויש הבדל בין שיעור מס אפס או אחר.

<ברוך משולם: לכן אמרנו: אני לא רוצה להעמיד לך הגנה אם לא עמדת בתנאי החוק.

<ברוך משולם: תדווח כפי שצריך בסעיף 5.

<ברוך משולם: מבחינתנו מס כדין גם אם לא היה צריך להשתלם מס, אז יהיה מס אפס.

<ברוך משולם: זה בסדר, זה תקין.

<ברוך משולם: יש לנו את זה גם בחקיקה אחרת.

<ברוך משולם: גם בסעיף שפוטר מהגשת דיווח במס הכנסה יש פטור מהגשת דיווח אם נוכה לו כל המס כדין.

<ברוך משולם: יש הכנסות שמלוא המס כדין – אדם שלא מגיע לשכר מינימום זה "נוכה לו המס כדין", זה מס אפס, הוא לא שילם מס, אבל הוא מקבל את הפטור מכוח התקנות שאומרות שהפטור יינתן אם נוכה מלוא המס כדין.

<ברוך משולם: אין לנו שום בעיה עם זה, זה בסדר.

<איתן פרנס: אני מבקש לשאול שאלה אחת.

<איתן פרנס: כשאתה מדבר פה על ניכוי במקור על-ידי חברת החשמל, הם ישלחו את הצרכן להביא נייר?

<ברוך משולם: לא, לא, לא שולחים את הצרכן להביא נייר.

<ברוך משולם: ברגע שנתת הודעה, בחרת מסלול, המסלול הזה בתוקף.

<ברוך משולם: כל עוד לא בחרת לשנות אותו אין שום בעיה.

<ברוך משולם: לא רוצים ניירות.

יעל כהן-פארן: מי שנמצא במסלול של ה-10%, מי מנכה לו את זה?

<ברוך משולם: מי שרוכש ממנו את החשמל, חברת החשמל או חברות אחרות.

יעל כהן-פארן: הן צריכות לדווח?

יעל כהן-פארן: הוא לא צריך לדווח כלום?

<ברוך משולם: בדיוק.

<ברוך משולם: גם בהתאם לחקיקה היום, בלי שום שינוי, הם מעבירים לנו את המידע בדוחות שלהם שהם מחויבים למדווח, ללא קשר לחקיקה הזאת, לרשות המסים.

<ברוך משולם: הוספנו פה סעיף, שנרצה מידע במצטבר על כל הגורמים האלה, אבל אותו צרכן ביתי לא יצטרך לעשות שום דבר נוסף, לא יצטרך להביא שום אישור נוסף.

<ברוך משולם: אנחנו נתנהל מול מי שאנחנו צריכים, שזה חברת החשמל וחברות כדוגמתה.

<שלומית ארליך: בפסקה (2), "הסכום המרבי" הוא מלוא הסכום או הסכום המרבי של 60,000 שקל?

<ורד טננבוים: כאן זה הסכום המרבי של 60,000 שקל.

<ברוך משולם: כן, זה פסקה (2).

<ברוך משולם: מי שממילא לא היה אמור להירשם ולא צריך להירשם, אנחנו פוטרים אותו באופן מפורש ומלא במע"מ.

<ברוך משולם: הוא בכלל לא יהיה חייב ברישום.

<ברוך משולם: זה אומר שהוא גם פטור מניהול ספרים, גם פטור מהגשת דוח והוא בחוץ.

<שלומית ארליך: גם כאן "הסכום המרבי" הוא 60,000 שקל.

<שלומית ארליך: נכון?

<ברוך משולם: כן.

<שלומית ארליך: למה סעיף 67א רבתי לא רלוונטי פה?

<ברוך משולם: סעיף 67א רבתי מדבר על חייב מס, כלומר הוא צריך להגיש דוח והוא חייב בדיווח מפורט.

<ברוך משולם: מי שאנחנו פוטרים אותו פה לא חייב בדיווח מפורט, הוא לא נכנס בגדר חייב במס כי אנחנו מוציאים אותו בכלל מרישום, הוא לא צריך להירשם, ולכן סעיף 67א רבתי אינו רלוונטי.

<ברוך משולם: דיברנו על זה ממש לפני דקה וחצי.

<ברוך משולם: בסוף שנה, או אפילו שנה וחצי אחרי נרצה לקבל מידע גם לגבי סך הרכישות, גם לגבי הצרכנים האלה, לעשות את ההצלבות שלנו, לראות שזה בסדר.

<שלומית ארליך: למה בעל הרישיון מדווח ולא הצרכן?

<ברוך משולם: אם הצרכן ידווח אז הוא יצטרך לבוא אלינו.

יעל כהן-פארן: רצינו להקל על הצרכן.

יעל כהן-פארן: זה המטרה.

<שלומית ארליך: למה בנפרד?

<שלומית ארליך: הכוונה מכל מתקן או מכל המתקנים של אותו צרכן יחד?

<ברוך משולם: נקבל מידע לגבי הצרכן, מספר תעודת זהות וסך ההכנסות שיש לו.

<ברוך משולם: זה יותר מהותי מבחינתנו ממתקנים.

<ברוך משולם: מחר בבוקר יהיו לו שניים, שלושה, אולי חמישה מתקנים, יכול להיות שהקילו-ואט יעלה או ירד.

<ברוך משולם: פחות אכפת לנו מה החוק מאפשר מבחינת מתקנים.

<ברוך משולם: פתחנו את זה לכל סוגי המתקנים, זה בפנים, ולכל הגדלים.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים רק את ההכנסות.

יעל כהן-פארן: השאלה האם זה סביר.

יעל כהן-פארן: היום שמענו שיש 10,000 מתקנים, הלוואי ויהיו מיליון מתקנים.

יעל כהן-פארן: האם זה סביר ברמת מיליון מתקנים?

<ברוך משולם: זה יותר מסביר כי כל ספק של חברת החשמל או כל חברה כזאת אמורה לדווח לנו בדוח השנתי שלה על כל הספקים שלה.

יעל כהן-פארן: ספקים אין הרבה.

יעל כהן-פארן: יש לה ספקים גדולים.

<ברוך משולם: יש הרבה מאוד ספקים.

יעל כהן-פארן: לצורך העניין, הלוואי ויהיו מיליון ספקים של 4 קילו-ואט.

<ברוך משולם: אנחנו נשמח.

יעל כהן-פארן: לדעתכם זה לא מסבך את החברות?

<עמית פלישון: חברת החשמל רוצה להגיב.

<עמית פלישון: אנחנו לא נוכל לעמוד בזה.

<עמית פלישון: נוכל לעמוד בזה פר מתקן.

<עמית פלישון: בדיונים שלנו מול רשות המסים העלינו את זה, הסברנו את זה.

<עמית פלישון: אנחנו לא יכולים לקחת צבר של מתקנים, אין לנו את היכולת המחשובית הזו, אין לנו בכלל יכולת של אגרגציה כזו.

<עמית פלישון: זה לא נתון שקיים אצלנו.

<ברוך משולם: הנתון שאנחנו רוצים פשוט מאוד.

<ברוך משולם: מחויבים היום כדין לפי פקודת מס הכנסה והתקנות מכוחה ולפי סעיף 164 בסוף השנה להגיש לנו דוח ניכויים, גם ברמה חודשית וגם ברמה שנתית, כאשר הדוח השנתי מפרט לגבי כל ספק ספציפי מה סכום המס שנוכה לגביו.

<עמית פלישון: ברגע שאנחנו מדברים על ספקים יש לנו יכולת מלאה לדווח, אבל ספקים זה מערכת אחרת שאתה לא מדבר בה על רמת הפטורים.

<עמית פלישון: כל יצרן או צרכן – אנחנו קוראים לזה הסדרה צרכנית – של חשמל כזה שנכנס בתוך מסלול הפטור נכנס אוטומטית למערכת שאיננה ספקים בחברת החשמל אלא היא מקזזת בתוך חשבון החשמל.

<עמית פלישון: לכן אנחנו יודעים לתת את זה ברמה של מתקן ולא ברמה של אגרגציה לתעודת זהות.

<ברוך משולם: בוודאי שברמה של מתקן זה לא מספיק כי לאותו אדם יכולים להיות 8 מתקנים.

יעל כהן-פארן: אז מה עושים?

יעל כהן-פארן: בסוף בגלל סעיף 8 לא יהיה חוק.

<ברוך משולם: הדין היום לגבי אותם צרכנים פרטיים שמייצרים חשמל, כמו כל ספק אחר, מחייב כבר את חברת החשמל לפי הוראות ניהול ספרים להגיש את הדוח הזה לגבי כל צרכן באופן ספציפי.

<ברוך משולם: אם המערכות מותאמות או לא מתואמות זה לא עניין שלנו, אבל יכול להיות שאין עמידה בהוראות הדין כבר היום, אני לא יודע.

<ברוך משולם: אבל כשאני מבקש דוח, אני מבקש דוח בסוף השנה.

<ברוך משולם: אין לנו בעיה שייערכו ויעשו את ההתאמות המחשוביות.

<ברוך משולם: אני לא מבקש את הדוח היום.

<ברוך משולם: אני מבקש את הדוח בדיעבד.

יעל כהן-פארן: אני רוצה שהחוק הזה ייכנס לתוקף.

<ברוך משולם: החוק שלנו, פקודת מס הכנסה לגבי הדיווח הזה, כבר בתוקף.

<ברוך משולם: זה לא תנאי לחוק.

<ברוך משולם: לכן הם צריכים לעמוד בזה כבר היום, פשוט.

<ברוך משולם: אם המערכות מסונכרנות או לא זה בעיה אחרת אבל לא בעיה משפטית.

<שניר ניב: ניסינו לגשר על הפערים האלה.

משה גפני: למה 20 שנים?

בזמן, אמרה: אנחנו מוכנים לשקול וללכת צעד אחד נוסף בהתאם לבקשה של חברת הכנסת יעל כהן-פארן ובהתאם לבקשה שהגיעה פה מהנציגים.

יעל כהן-פארן: מה שאמרת על יותר מ-25 שנה, שאי אפשר בגלל שזה הופך להיות מכירה – זה בהשכרה של המקרקעין.

יעל כהן-פארן: אם יש על הגג שלי פנל סולרי והוא עובד 30 שנים, למה שאני לא אקבל על זה 30 שנים?

יעל כהן-פארן: תפריד את זה.

<ברוך משולם: את צודקת, אפשר להפריד את זה.

<ברוך משולם: אבל את הצעת החוק כפי שהיא והעלות התקציבית כפי שהיא תמחרנו ל-20 שנים.

<ברוך משולם: גם ב-24 שנים יש פה פריצה תקציבית.

משה גפני: ה-20 שנים נמחק.

משה גפני: לא ייקבע 24 שנים.

משה גפני: לא תהיה הגבלת זמן.

משה גפני: אני אומר לך, ה-20 שנים או 24 שנים או 26 שנים זה לעשות צחוק מן העניין.

משה גפני: מה יקרה בעוד 26 שנים?

משה גפני: מה יהיה?

<קריאה: הצרכן יבוא למס הכנסה.

משה גפני: אם אתה אומר שזה החלטת ממשלה אז בסדר, אז הממשלה החליטה, מצוין, אז היא יכולה להחליט אחרת.

<ברוך משולם: אני יכול להגיד לך מה קרה באירופה.

משה גפני: אנחנו מוחקים את ה-20 שנים.

<ברוך משולם: אנחנו צריכים מגבלת זמן.

משה גפני: אי אפשר שתהיה מגבלת זמן.

משה גפני: מגבלת זמן תעשו על כל הדברים האחרים אבל לא על הטבת המס.

משה גפני: היא צודקת.

יעל כהן-פארן: המערכת יכולה לעבוד 30 שנים.

יעל כהן-פארן: בשנה ה-21 או ה-24 יתחילו להטיל עליה קנס?

משה גפני: המתקן התקלקל?

<קריאה: מתקן עובד 30 שנים.

<ברוך משולם: לא נוכל.

משה גפני: בסדר, אז תמשכו את הצעת החוק.

משה גפני: הלאה.

<ברוך משולם: אנחנו לא נוכל, סעיף 9 חשוב.

משה גפני: אני יודע שאתם לא יכולים.

משה גפני: איזה אתגר יש לי אם אתם יכולים ואומרים על הכול בסדר?

<ברוך משולם: אמרנו את זה על הסעיפים שיכולנו.

משה גפני: בסדר, הלאה, לא יהיה 20 שנים.

משה גפני: לא נקבע כאן מגבלת זמן.

<שניר ניב: ברגע שהתחלת זה "רץ" אתך למשך 20 שנים.

<שניר ניב: עכשיו השאלה אם זה "ירוץ" אתך ל-25 שנים או ל-30 שנים.

משה גפני: לא 25 שנים.

<שניר ניב: זה לא תוקף החוק, זה לא תוקף הכניסה.

משה גפני: אם אני עומד במגבלות החוק ואני מפעיל את המערכת הזאת והכול בסדר ומה שיהיה בעוד 30 שנים מבחינת המתקן שלי זה כמו היום – יש לי את ההטבות הללו.

משה גפני: נקודה.

משה גפני: יש לכם כוונה לשנות את זה?

<שניר ניב: זה פר מתקן.

משה גפני: אז בכלל אתם תהיו בחברות היי-טק עם הטייקונים.

<שניר ניב: אם נכנסת בשנת 2025 יהיה לך את זה עד שנת 2045.

חמד עמאר: שכנעתם אותנו לגבי המקרקעין.

חמד עמאר: במקרקעין אמרתם שלא יכולים יותר מ-24 שנים ו-11 חודשים, אבל מה יש לכם לגבי המתקן?

<ברוך משולם: נסביר.

<ברוך משולם: גם לגבי הפחת המואץ הממשלה החליטה לתת ל-4 שנים והבאנו את זה ל-4 שנים, ואחרי שהבאנו את זה ל-4 שנים החליט מי שהחליט, וגם הוועדה ביקשה, שנשקול להרחיב את זה, וכך עשינו.

<ברוך משולם: ויותר מזה, מעבר לשנתיים נביא לעוד.

משה גפני: יש ויכוח.

משה גפני: הלאה.

<ברוך משולם: לכן אנחנו רוצים להעביר את זה במתווה הזה.

<ברוך משולם: ככל שבעוד 5 או 10 שנים נחליט אחרת אז אנחנו גם שם.

<ברוך משולם: זה דבר אחד.

<ברוך משולם: דבר שני, רק אגיד לך במאמר מוסגר שבאירופה יש מדינות מסוימות שנתנו בהתחלה הרבה הטבות מס ועכשיו אין שם כלום.

<ברוך משולם: למה?

<ברוך משולם: כי הם הגיעו למסקנה אחרת.

<ברוך משולם: אנחנו לא שם עדיין אבל אנחנו רוצים להכניס את זה במתווה.

משה גפני: באירופה – מה שקיים היום אני לא יודע אבל אם אתה אומר אני מאמין לך – הביאו חוק כדי להגיד שאין הטבות.

משה גפני: הם לא קבעו בחוק שזה ל-20 שנים ואחרי כן יתבטל.

משה גפני: הם הביאו חוק כדי לבטל.

משה גפני: חבל על הוויכוח.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: אין צורך.

משה גפני: הלאה.

<ברוך משולם: זה הסעיף על המידוד האוטומטי.

<ברוך משולם: זה מנגנון נוסף, כפי שדיברנו עליו, ככל שיש שינויים.

יעל כהן-פארן: אולי תוריד את המילים "ובלבד ש...".

יעל כהן-פארן: הוא יחליט מה שהוא יחליט.

יעל כהן-פארן: הוא יכול להכניס תיקונים.

יעל כהן-פארן: זה באישור ועדת הכספים.

<ברוך משולם: לא.

<ברוך משולם: יש לנו את הסכום המרבי.

יעל כהן-פארן: הסכום המרבי, 60,000 שקלים.

יעל כהן-פארן: ואם מחר ירצו להעלות את זה ל-80,000 שקל?

<ברוך משולם: אז יידרש תיקון, כמו כל תיקון של חוק.

<ברוך משולם: דנו על זה, אף אחד לא מגיע ל-60,000 שקל, בטח שלא על מתקן אחד.

יעל כהן-פארן: בסדר.

<שלומית ארליך: לא דיברנו על כך שהרעיון הוא שהסכום לא ירד אלא רק יעלה?

<ברוך משולם: הוא יעדכן את זה אם וכאשר המדד לא יהיה מספיק.

<ברוך משולם: אני לא מניח שהשר יוריד את זה, וזה גם בהתייעצות, וגם יבואו אליכם.

<ברוך משולם: איך שאתם מסתכלים על זה – זה חוזר אליכם.

משה גפני: אתם לא יכולים פעם אחת לעשות רק טוב?...

<ברוך משולם: אנחנו עושים כמעט רק טוב.

משה גפני: היא צודקת, "ובלבד..." מיותר.

משה גפני: אבל תיכף נריב על הוראת השעה אז אני לא רוצה לבזבז אנרגיות.

משה גפני: מה היה באותו יום כשהכנתם את הצעת החוק שבזבזתם זמן?

משה גפני: ממש "גאונות": "המנהל רשאי לקבוע את הטפסים הדרושים...

משה גפני: קבע המנהל טפסים כאמור, לא ישתמש אדם אלא בהם.

משה גפני: "

<ברוך משולם: כך זה בפקודת מס הכנסה, כך זה בחוק מיסוי מקרקעין.

משה גפני: כל מה שיש בפקודת מס הכנסה הוא מצוין, פשוט אין עליו שום עוררין.

משה גפני: ..

משה גפני: זה כבר חוק מודרני.

<ברוך משולם: זה מאוד מודרני.

משה גפני: זה לא החוק שהיה בשנות תרפפ"ו.

משה גפני: אפשר שהוא ישתמש בטופס לא שקבע המנהל?

משה גפני: מה, הוא יכתוב את זה על צעטאלע של ספיר?

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: ואתם תקבלו את זה?

<ברוך משולם: בוודאי שלא.

משה גפני: אז למה צריך לכתוב את זה?

<ברוך משולם: שיהיה ברור לכולם, כפי שאמרת, כשאדם קורא את החוק שיוכל להבין.

<שלומית ארליך: למה?

<שלומית ארליך: הכול מתפרסם ברשומות.

<שלומית ארליך: למה זה לא מפורסם ברשומות?

<ברוך משולם: זה קיים גם בפקודת מס הכנסה, גם בחוק מיסוי מקרקעין ובמקומות אחרים.

משה גפני: תמחק את זה.

משה גפני: זה כבר מתחיל לעצבן.

<ברוך משולם: עברנו על הנוסח הזה עם משרד המשפטים.

משה גפני: משרד המשפטים הוא משרד חשוב מאוד בממשלה.

משה גפני: אנחנו חשובים ממנו.

<ברוך משולם: אז זה ייקח יותר זמן.

<ברוך משולם: אנחנו אתך.

<ברוך משולם: אתה רוצה את זה ברשומות – נעשה את זה ברשומות, כל עדכון.

משה גפני: זה לא בסדר.

משה גפני: זה לא יהיה הוראת שעה.

משה גפני: הלאה.

יעל כהן-פארן: איזה אזור?

<ברוך משולם: יהודה ושומרון.

משה גפני: הכול צריך להסתיים לפני 1 בינואר 2017, אחרת זה לא ייכנס לתוקף.

<ברוך משולם: אם נפרסם ברשומות כנראה זה ייקח יותר זמן.

<ברוך משולם: אני מניח שנכין את הטופס ממש בקרוב, וגם אנשים שיחרגו ויתנו הודעה חודש אחרי כן אנחנו לא נפסול אותם לגבי 2016.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים שזה יחול על 2016.

<שניר ניב: התחולה מתחילה בשנת 2016.

<ברוך משולם: ניתן את ההטבות גם לשנת 2016.

משה גפני: אבל כדי שהחוק ייכנס לתוקף צריך לסיים את זה עד 31 בדצמבר 2016.

<שניר ניב: התחולה היא רטרואקטיבית.

משה גפני: אבל אם לא יסיימו זה יכול להיסחב.

<ברוך משולם: גם אם זה ייכנס ב-2017 נחיל את זה גם מ-2016 וניתן להם את ההטבות.

<ברוך משולם: חודש פה או חודש שם – לא נתמקד בזה.

משה גפני: סיימנו.

יעל כהן-פארן: אני מבקשת לשאול למה זה בתוקף רק עד שנת 2026.

יעל כהן-פארן: לא קראת את סעיף 14.

משה גפני: אין סעיף 14.

<ברוך משולם: אנחנו מבקשים שכן יהיה סעיף 14.

משה גפני: אתם לא יכולים לבקש את זה, ריבונו של עולם.

יעל כהן-פארן: אתה כן רוצה שהוא יחול מ-1 בינואר 2016.

משה גפני: בסדר, הוא יחול בכל מקרה, הוא יחול מרגע שיסיימו את התקנות.

<שלומית ארליך: הוא לא רוצה שהוא יעמוד בתוקפו עד 31 בדצמבר 2026.

משה גפני: אל תעשו לי את זה.

משה גפני: אני משבח אתכם כל הזמן.

משה גפני: מה הסיבה שזה צריך להיות ל-10 שנים?

משה גפני: מה יהיה בעוד 10 שנים?

משה גפני: הם קטני-אמונה.

יעל כהן-פארן: כאילו כולם הולכים להרוויח מזה המון כסף.

יעל כהן-פארן: הלוואי.

<קריאה: איזה "להרוויח המון כסף"?

<קריאה: אנשים לא הולכים על זה היום.

משה גפני: מה בדיוק הבעיה?

משה גפני: זה טוב למדינה או רע למדינה?

יעל כהן-פארן: זה הכי טוב למדינה, בדיוק.

משה גפני: חבר'ה, עם כל הכבוד, אתם יכולים לקיים התייעצות.

משה גפני: אתם לא מכירים את ההיררכיה במדינה.

משה גפני: ההיררכיה היא כדלקמן: יש ממשלה, יש משרדי ממשלה, יש את רשות המסים ויש את הייעוץ המשפטי, ומעליהם יש את ועדת הכספים.

משה גפני: אם יש החלטה בוועדת הכספים אתם צריכים לכבד אותה.

משה גפני: אתם רוצים שאנאם עכשיו ואסביר לכם למה זה לא צריך להיות עם מגבלת זמן?

משה גפני: אתם רוצים?

<ברוך משולם: לא, אבל אנחנו חושבים שיש לנו בעיה לפרוץ את זה.

משה גפני: אין לכם שום בעיה.

משה גפני: אגיד לך מדוע.

משה גפני: אמרתי את זה גם בסעיף הקודם.

משה גפני: אם אין שום דבר דרמטי אז כולכם מסכימים, הכול בסדר.

משה גפני: אדם מפעיל מתקן, זה טוב למדינה, זה טוב לאזרחים, זה טוב לכולם.

משה גפני: חולפות 10 שנים ויש לו את המתקן הזה והכול בסדר, אין בעיה, לא קרה שום דבר דרמטי.

משה גפני: אז זה צריך להמשיך.

משה גפני: אנחנו לא יכולים לחוקק חוק שהוא ליצנות.

משה גפני: אלא מה, אתם חוששים ממצב שבו במהלך 10 השנים הללו יקרה משהו, יצטרכו לתת את ההטבות הללו במגבלה שונה, יצטרכו לשנות את זה, יצטרכו לבטל את זה, המצב הכספי של מדינת ישראל יהיה רע, אני לא יודע מה יקרה.

משה גפני: אתם מייד תביאו הצעת חוק, אתם הממשלה, שאומרת שמיום זה וזה, לא בעוד 10 שנים אלא בעוד 5 שנים או בעוד 3 שנים או בעוד 7 שנים, שבגלל הנסיבות הללו, שהיום אנחנו לא יודעים אותן, החוק בטל או החוק משתנה, כפי שעושים תמיד.

משה גפני: היום לכתוב שזה מוגבל ל-10 שנים – זה נראה כאילו יושבת פה חבורת ליצנים שנבחרה במקרה לכנסת והצביעה על מה שאמרתם.

משה גפני: למה, מה יקרה בעוד 10 שנים?

משה גפני: תגיד לי מה יקרה.

<ברוך משולם: אני יכול לענות לך על זה.

משה גפני: זאת לא הייתה שאלה אבל אתה יכול לענות.

<ברוך משולם: ראשית, גם בחוקי עידוד נתנו בהתחלה הטבות בלתי מוגבלות ואז בדיעבד ראו שסכום ההטבה כל-כך גדול שזה מכביד על תקציב המדינה.

משה גפני: אז מה עשו?

<ברוך משולם: רק רגע.

<ברוך משולם: שנית, הנקודה המהותית יותר, אנחנו היום נכנסים למצב שיש הסדרות של רשות החשמל לגבי מכסה מסוימת שקיימת.

<ברוך משולם: המכסות הללו עם הזמן ילכו ויגדלו, זאת אומרת שייכנסו אנשים חדשים ומתקנים חדשים.

<ברוך משולם: זה אומר שהעלות שאתם רואים היום לנגד עיניכם, של 50 מיליון שקל, תלך ותגדל עם השנים ככל שייכנסו.

<ברוך משולם: לכן אמרנו, ככל שאנחנו יכולים לצפות על בסיס הערכות שהעבירה לנו רשות החשמל לגבי המכסות שהיא עתידה לשחרר, וככל שאנחנו יכולים לחזות 10 שנים קדימה, כרגע יכולים לספוג את הגידול ב-50 מיליון שקל שיעלה בוודאות משנה לשנה.

<ברוך משולם: מה שאנחנו לא יכולים לעשות זה לתת צ'ק חופשי ולהגיד: בסדר, מפה ולנצח אני פותח את זה לכולם כל הזמן.

יעל כהן-פארן: זה רק ביתי.

יעל כהן-פארן: זה לא לכולם.

חמד עמאר: אתה מדבר על משהו ביתי.

חמד עמאר: אתה לא מדבר על משהו עסקי.

חמד עמאר: אתה מדבר על משהו של 20,000 שקל.

חמד עמאר: אתה יודע בעצמך שרוב החשמל של אותו בעל בית ילך לצריכה עצמית שלו, הוא לא ימכור את זה.

חמד עמאר: כמה ילך למכירה?

<ברוך משולם: מה המניעה לעשות הוראה ל-10 שנים, ובעוד 10 שנים אם נחשוב שאנחנו צריכים את זה להאריך אותה?

<ברוך משולם: חוק כבר יש, אני רק מתקן את התאריך, ואביא לכם הצעה כלכלית.

חמד עמאר: לשם מה אתה צריך את זה?

חמד עמאר: היושב-ראש אמר לך שאם הנסיבות ישתנו תבטל את הכול, אתה אפילו לא צריך להביא הצעת חוק.

<ברוך משולם: אני לא רוצה לבוא באמצע ולבטל את הכול לאף אחד.

<ברוך משולם: אני רוצה לתת ודאות.

<ברוך משולם: אנשים מתקינים פה בסכומי כסף גדולים מתקנים והם עושים תחזית מראש כמה בדיוק אמור להיכנס וכמה אמור לצאת ואם זה רווחי או לא.

<ברוך משולם: זה דבר אחד.

<ברוך משולם: דבר שני, ההטבות האלה הולכות וגדלות כל השנים.

<ברוך משולם: קשה לנו לאמוד את זה.

<ברוך משולם: לכן 10 שנים זה תקופה שנותנת ודאות.

<ברוך משולם: כל מי שייכנס גם ביום האחרון יקבל 20 שנים קדימה.

<ברוך משולם: אנחנו יודעים לאמוד את זה מבחינת עלויות.

<ברוך משולם: ברור לנו שהעלות הולכת וגדלה.

<ברוך משולם: אם תרצו להאריך את זה, אנחנו לא מתנגדים, נביא עלות עדכנית ותאריכו כפי שאתם רוצים.

<אריה ונגר: העלות לא הולכת וגדלה אם מנכים את העלויות החיצוניות של זה.

<ברוך משולם: אנחנו לא בטוחים.

<ברוך משולם: יש לנו תחשיבים שלנו.

<ברוך משולם: אל תשכח שיש פה גם אובדן של מס, שקללנו את זה בפחת.

<יונתן אייקנבאום: אני דוקטור יונתן אייקנבאום, מנהל קמפיינים של "גרינפיס".

<יונתן אייקנבאום: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להתייחס ממש בקצרה לנקודה הזו.

<יונתן אייקנבאום: היום אדם שמתקין מתקן סולרי ביתי עושה חישובים על פני 20 שנה.

<יונתן אייקנבאום: יש פה מתקינים שיכולים לאשש את זה.

<יונתן אייקנבאום: פחות או יותר עושים את התחשיב הכלכלי ל-20 שנה, רואים שזה מחזיר השקעה תוך 8-10 שנים, אחרי זה יש הכנסה.

<יונתן אייקנבאום: בסך הכול ב-20 שנה הוא רואה שהוא בחיוב.

<יונתן אייקנבאום: מה שקורה אחרי זה הוא סוג של בונוס.

<יונתן אייקנבאום: ברור שגם אנחנו מבקשים להאריך את התקופה הזו גם מ-20 שנים ואילך, אבל אני רק אומר, לא על זה החוק הזה צריך ליפול כי הוא בכל אופן פותח את השוק הסולרי, הוא נותן את היציבות הזו.

<יונתן אייקנבאום: אבל כן, יש מקום להאריך את התקופה הזאת מעבר.

<יונתן אייקנבאום: אני מזדהה מאוד עם העניין העקרוני.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: צריך לנסח את זה, את כל הניסוחים שעליהם דיברנו.

משה גפני: צריך לעבור על הניסוחים.

משה גפני: בשנה הראשונה תהיה אפשרות שהוא יחזור בו.

משה גפני: בשנה הראשונה ההיגיון אומר לאפשר לו, אם הוא רוצה, לחזור בו.

משה גפני: אמרת טענות מקצועיות שאני מקבל אותן.

משה גפני: אז הטענות הללו יהיו כתובות בחוק.

משה גפני: הוא יצטרך לתקן את הדוח, כל הדברים שכתובים בפקודת מס הכנסה יהיו כתובים פה.

משה גפני: אני הולך לשיטתך, מה שאמרת כל הזמן כשאני שאלתי למה צריך כזה חוק גדול, הרי הכול יש כבר, פקודת מס הכנסה וכל הדברים האלה ופקיד שומה, אמרת: צריך שיהיה כתוב.

משה גפני: אני חולק על דבר אחד, האם הוא יכול בשנה הראשונה של המתקן הזה שלו לחזור בו ולבקש לחזור לחוק.

משה גפני: זה דבר אחד.

משה גפני: דבר שני, מגבלת הזמן.

משה גפני: גם בעניין ה-20 שנה וגם בעניין הוראת השעה אני לא מקבל את זה.

משה גפני: אני נולדתי אופטימי, הכול בעזרת-השם יהיה בסדר.

משה גפני: יכול להיות שיהיו בעיות עם זה אם עד אז המשיח יבוא, אז יכול להיות שתהיה תחלופה של פקידים, אני לא יודע.

<אריה ונגר: שהמשיח לא יסתיר את השמש כשהוא בא.

משה גפני: יש בעיה עם העניין הזה של השמש, אבדוק את זה, בגלל שפעמים רבות אנחנו רוצים גשם.

משה גפני: מגבלות הזמן פה לא נכונות.

משה גפני: זה חוק מצוין, הממשלה יכולה להשתבח מאוד בחוק הזה, הוא חוק מודרני, הוא חוק שצופה פני העתיד.

משה גפני: לשים מגבלות כאשר יש לך את הכוח – יבוא אליי משרד האוצר, אם אהיה בקואליציה, אם אהיה בכנסת, ויגיד לי: א', ב', ג', את זה צריך עכשיו לשנות, השתנה כל הקשור לפוטו-וולטאי, או השתנו דברים בתקציב, או אי אפשר להחזיק פה דברים כי חייבים את הכסף הזה.

משה גפני: אז הסיפור אחר לגמרי.

משה גפני: זה פשוט נותן פתח לחברי כנסת בעוד 10 שנים להגיש הצעת חוק: החוק יוארך בעוד 20 שנים ואני לא אוכל לקחת על זה קרדיט בגלל שאז לא אהיה יושב-ראש ועדת הכספים.

משה גפני: זה טיעון שצריך לקבל אותו ולכן אנחנו מוחקים את זה.

משה גפני: מכיוון שצריך לשנות את הנוסח ואת כל הדברים, בעזרת-השם נביא את זה להצבעה בשבוע הבא עם כל מה שאמרתי.

<שניר ניב: אני רוצה להציע הצעת פשרה כדי שאולי בכל זאת נוכל להתקדם.

<שניר ניב: לגבי השנה הזאת יש בעיה מבחינת דיני המס.

משה גפני: בסדר, אז הכול יהיה כתוב.

<שניר ניב: יש לי הצעה לגבי תקופת הזמן.

<שניר ניב: מתקן סולרי בדרך כלל חי 20 שנים, אולי 25 שנים.

<שניר ניב: בין כה וכה ההסדרות מדברות כרגע על 20 שנים.

<שניר ניב: אני חושב שאפשר יהיה להאריך את זה ל-25 שנים מבלי לפגוע בדיני המקרקעין.

חמד עמאר: אמרנו שמפרידים.

<שניר ניב: לגבי התוקף בסעיף 14, אני מציע שנוסיף סיפה שבה נכתוב ששר האוצר, באישור ועדת הכספים, יוכל להאריך את התקופה הזאת.

<שניר ניב: זה יהיה הרבה יותר פשוט.

<שניר ניב: אני חושב שגם הארגונים הירוקים יסכימו איתי שכדאי לאשר את הצעת החוק הזאת, וגם הנוסח הזה עדיף.

<ברוך משולם: אתם רוצים לעודד אנשים היום להתקין, לא בעוד 10, 15, 20 או 30 שנים.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לייצר ודאות.

<ברוך משולם: אז אנשים יתקינו מתי שיתחשק להם.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים לתת חלון הזדמנויות ולהכניס אותם כמה שיותר מהר.

<ברוך משולם: זה לא ימנע מאף אחד לבקש להאריך את החוק או לשנות אותו.

משה גפני: אני לא מסכים.

משה גפני: הארגונים לא מהווים גורם בסעיף הזה מכיוון שהארגונים מאוד פסימיים, הם כבר שנים רבות מבקשים את זה.

משה גפני: אני כבר שמעתי, אם נציג "גרינפיס" כבר מדבר במתינות כזאת אז כולנו בבעיה.

<יונתן אייקנבאום: פתחנו עונת רחצה עם הסעיף הזה.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו לא רוצים לעשות את זה עוד פעם.

משה גפני: בסדר, הם אנשים פסימיים.

משה גפני: הם רואים עכשיו את העברת החוק הזה כמשוש חייהם ואומרים: בסדר, עוד 20 שנים בעזרת-השם יהיה בסדר.

משה גפני: אני נולדתי אופטימי, אני לא הארגונים.

משה גפני: הייתי בטוח שהצעת החוק הזאת תעבור מפני שאני מכיר אתכם, אני יודע שאתם אנשים חיוביים, למרות שלפעמים פה ושם יש בעיות.

משה גפני: לכן אצלי זה לא יום חג שהצעת החוק עוברת.

משה גפני: הצעת החוק עוברת, פשוט צריכה לעבור.

משה גפני: אין שום סיבה בעולם שתהיה הגבלת זמן.

משה גפני: אתה רוצה לכתוב ששר האוצר רשאי לבטל את החוק הזה באישור ועדת הכספים?

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: אבל שהשר יצטרך להאריך את זה?

משה גפני: לא בא בחשבון.

משה גפני: בשבוע הבא בעזרת-השם נביא את זה להצבעה, כפי שאמרתי.

משה גפני: תכינו את הנוסח.

משה גפני: הפסדתי במערכה נגד הלשכה המשפטית.

<קריאה: אפשר עוד הערה?

<קריאה: הצעה למען האזרחים, לתועלתם.

<קריאה: בעידן המחשוב של ימינו אפשר לבנות כלי באתר של רשות המסים, מעין מחשבון, שאדם יוכל להכניס נתונים ולהעריך מראש אם עדיף לו מסלול א' או ב'.

<קריאה: זה כדאי מאוד.

<ברוך משולם: נבדוק אצלנו מבחינה מחשובית אם אפשר לעשות סימולטור כזה.

<ברוך משולם: ניפגש שוב עם הארגונים ועם מי שמתקין ונוציא איזה דף עם תחשיב כזה או אחר שייתן כלים בסיסיים.

<ברוך משולם: אנחנו לא רואים מניעה לכך.

<יונתן אייקנבאום: אדוני היושב-ראש, בשבוע הבא חייבים להצביע בעד, אחרת איבדנו עוד עונה סולרית.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו רוצים להגיע ל-100% אנרגיות מתחדשות בישראל, אנחנו אופטימיים עם חזון ולשם רוצים לכוון.

<יונתן אייקנבאום: קיווינו שיוכלו להצביע היום על ההצעה אחרי עבודה מאומצת.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו מבקשים ומפצירים שבשבוע הבא נגיע לזה.

משה גפני: סיימנו את הדיון בהצעת חוק.

משה גפני: בעזרת-השם בשבוע הבא תהיה רק הצבעה.

יעל כהן-פארן: הוא פשוט חושש שתיפול הממשלה עד אז.

יעל כהן-פארן: הכול בסדר.

יעל כהן-פארן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד מילת תודה.

יעל כהן-פארן: באמת כל הכבוד על המרתון היום.

יעל כהן-פארן: זה לא טריוויאלי.

יעל כהן-פארן: תודה רבה לברוך משולם ולשניר ניב מרשות המסים במשרד האוצר.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לסיים את זה אז בואו תראו איך אתם נענים לבקשות ולדרישות של היושב-ראש ונצא מזה כמה שיותר מהר.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.