ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 351, 2016-10-31 09:45

אלי אלאלוף: בוקר טוב, ברוכים הבאים.

אלי אלאלוף: פספסתם, אתם לא הדיון מספר אחת בוועדה.

אלי אלאלוף: קיימנו כבר דיון מספר אחת היום ועכשיו דיון מספר שתיים.

אלי אלאלוף: אני שמח כי התחלנו בבשורות טובות – הצטיידות בתי-חולים במכשירים מיוחדים מסובכים – וזה עבר, וזה אומר שלאשדוד יהיה בית-חולים מאוד משוכלל ומתקדם בשנה הקרובה.

אלי אלאלוף: היום ה-31 באוקטובר 2016, כ"ט בתשרי תשע"ז, השעה 09:49, ואני מתנצל על האיחור.

אלי אלאלוף: קיבלנו בדקה התשעים עדכונים שהיה חשוב שנקבל.

אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לדון היום בתקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2016, ובהיערכות המשרד ביישום חוק המזון שעבר במושב הקודם – עוד לפני הקודם, לפני כשנה – ואני רוצה להעיר הערה כללית לכולם.

אלי אלאלוף: בכל מקרה אני רוצה להודות ולהוקיר את כל מי שעבד כדי שהחוק הזה – המורכב, הכבד, המסורבל, של כל כך הרבה גורמים – נכנס לתוקפו לפני מספר שבועות.

אלי אלאלוף: גם אם יהיו ביקורות, זה לטובת שיפור הפעלת החוק הזה.

אלי אלאלוף: אני לא רואה פה דיון שאמור לנגח מישהו, לפגוע במישהו, לפגוע באיזשהו משרד.

אלי אלאלוף: החוק הזה הוא מאוד מורכב.

אלי אלאלוף: המספרים – אני מזכיר לכם – מדובר על 334 סעיפים שבהם לפעמים היו הרבה מאוד תת-סעיפים, והחוק הזה הוא כמעט הייתי אומר ייצור של כל מי שיושב בוועדה הזאת, כולל וכמו חברי הכנסת.

אלי אלאלוף: אני רוצה שוב להודות, ברור, לחברי הכנסת שזה תפקידנו לעשות את זה, אבל גם לכל הגופים הציבוריים שבאו והביאו מהידע ומהיכולות שלהם כדי שהחוק הזה יהיה מה שהוא, גם אם נצטרך עוד לתקן אותו ולהשלים אותו.

אלי אלאלוף: לכן אני רואה בזה יום חשוב, מצטער שלא קיימנו את זה במועד שקבענו לפני מספר שבועות, אבל זה מסיבות שלא היו תלויות בנו.

אלי אלאלוף: ברשותכם, ניכנס מייד לנושא התקנות, נשתדל לעשות את זה ככל האפשר מהר כי זה נראה לי ברור, ואחר כך נעבור לדיווח על יישום חוק המזון.

<נעה בן שבת: אם אפשר לבקש ממשרד הבריאות וממשרד המשפטים להסביר את התקנות.

אלי אלאלוף: מי מטעמכם מסביר?

אלי אלאלוף: משרד הבריאות.

<שרון גוטמן: עורכת-דין שרון גוטמן, שירות המזון הארצי.

<שרון גוטמן: לפי סעיף 319(ג) לחוק, פרק י"א: פרק העיצומים הכספיים, ייכנס לתוקף ביום כניסתן לתוקף של התקנות אותן הבאנו היום לדיון.

<שרון גוטמן: מדובר בתקנות שהן בהסכמת שרת המשפטים ובאישור הוועדה, ויש פה מספר מקרים בהם יש נסיבות ושיקולים שבשלהם העיצום הכספי יהיה בסכום נמוך מהסכומים שקבועים בפרק.

<נעה בן שבת: בגדול, אתם מדברים על מצבים של תיקון הפרה מיוזמה ודיווח מראש לפני שמגיעים בעצם, תופסים את המפר, נכון?

<נעה בן שבת: הנסיבות הן גם היעדר הפרה של הוראות החוק בחמש השנים שקדמו להפרה, כשמדובר על הפרות שהן לא הפרות שהוטלו בשלהן עיצומים כספיים אלא כל הפרה של החוק.

<נעה בן שבת: כך הבנתי מההבהרה של משרד המשפטים.

<שרון גוטמן: נכון.

<שרון גוטמן: גם בהפרה שהגיעה לכדי כתב אישום.

<נעה בן שבת: אפשרות של היעדר הפרה של אותה הוראה, הוראה ספציפית מסוימת בשלוש השנים שקדמו להפרה.

<נעה בן שבת: נכון?

<נעה בן שבת: זו גם סיבה להפחתה.

<שרון גוטמן: נכון.

<שרון גוטמן: יש פה שלושה סוגים של הפחתות.

<שרון גוטמן: אחד זה תקנה 2, זה בשל התנהגות של המפר, זאת אומרת העוסק, הסיבות שאת אמרת – לא הפר הוראה מהוראות החוק, שזה לאו דווקא הפרה לפי פרק ההפרות, אותה הפרה ספציפית; הפסיק מיוזמתו ודיווח לממונה מייד עם הגילוי.

<שרון גוטמן: יש פה כל מיני דוגמאות מהחודשים האחרונים שלא צריך לפרט אותן כרגע.

<שרון גוטמן: המפר הוכיח או בעצם נקט פעולות למניעת הישנות, להנחת דעתו של הממונה כדי להקטין את הנזק בשל ההפרה.

<נעה בן שבת: גם במצב שהוא נתפס בעצם, נתפס בהפרה.

<שרון גוטמן: נכון.

<נעה בן שבת: ולמרות זאת מפחיתים את סכום העיצום הכספי כי הוא כבר נקט אמצעים למניעת הישנות.

<שרון גוטמן: נכון.

<שרון גוטמן: זה כל מיני נסיבות שבהן בעצם ההתנהגות שלו היא התנהגות שאנחנו רוצים לתמרץ אותה, ולכן אנחנו מקטינים את סכום העיצום הכספי אם הוא הוכיח שהוא נקט בהתנהגות הזאת.

<שרון גוטמן: הסיבה השנייה היא הפחתות בשל נסיבות אישיות, שזה רק לגבי יחיד, לא לגבי תאגיד.

<שרון גוטמן: למשל, עוסק שיש לו נניח עסק קטן והוא היה בבית-חולים, לא יכול היה למלא אחר החובות שלו, אז יש גם הפחתה.

<שרון גוטמן: ההפחתות הן מצטברות, זאת אומרת אפשר להגיע להפחתה שהשיעור שלה הוא עד 30% אם יש מספר נסיבות, ויש הפחתה בשל התחשבות במחזור מכירות שנתי כשבע

<שרון גוטמן: צם אנחנו לא רוצים להרוס את העסק של המפר ולכן אנחנו מגיעים עד ל-5% ממחזור המכירות השנתי.

<נעה בן שבת: נתחיל לקרוא, אדוני?

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: יש מישהו שרוצה הבהרה?

<רז הילמן: רז הילמן, איגוד לשכות המסחר.

<רז הילמן: אני רוצה להגיד משהו שאמרתי לפני שהתחלנו את הדיונים על החוק, וזה שיש הרבה מאוד דרישות רגולציה שקשורות במזון שלא הוסדרו במשך עשרות שנים, וחלקן לא ישימות או לא רלוונטיות.

<רז הילמן: ביקשנו שיעשו סדר ויתקנו אותן לפני שמחוקקים את החוק, וזה לא קרה בגלל לחץ הזמן.

אלי אלאלוף: זה עוד לא קרה.

<רז הילמן: עוד לא קרה.

<רז הילמן: יש מסמך בן עשרות עמודים שהועבר למשרד הבריאות במסגרת תהליך טיוב הרגולציה שמשרד ראש הממשלה מוביל.

<רז הילמן: הרגולציה עוד לא התעדכנה, וכך יכולים למצוא את עצמם עסקים מפרים דרישה שידוע כבר עכשיו שאמורים לתקן אותה, ידוע שהיא אנכרוניסטית, שהיא לא רלוונטית, והיא עדיין מופיעה בספר החוקים, פקודת המזון חלה עליה ואנחנו בבעיה קשה עם זה.

<רז הילמן: זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת.

<רז הילמן: דבר שני, נהלי אכיפה עדיין לא פורסמו ואולי שם המקום להתייחס גם לכל דרישות הרגולציה שאמורים לעדכן, וכשמדובר בדרישת רגולציה שברור שאין לה הצדקה, לא תורמת לבריאות הציבור, ובעצם ממילא משרד הבריאות מתכוון לעדכן אותה, רצוי שבנה

<רז הילמן: לי האכיפה יירשם שבמצב כזה לא ילכו למסלול של עיצום כספי בשום מקרה.

<רז הילמן: רצינו לדעת בהקשר הזה מה קורה עם פרסום נהלי האכיפה באמת.

אלי אלאלוף: אני חשבתי שזה חלק מהדיון הכללי.

<רז הילמן: זה לא קשור לתקנות.

<רז הילמן: זה גם וגם.

אלי אלאלוף: במצגת שאמורה להיות מוצגת פה הנושא הזה עולה, אז ברשותך, נדחה את זה להמשך הדיון וניכנס ישר לקריאות התקנות.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<נעה בן שבת: "תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשע"ז – 2016

<נעה בן שבת: שתי ההגדרות האלה מתייחסות להפחתה בשל התחשבות במחזור המכירות השנתי.

<שרון גוטמן: נעה, אנחנו ביקשנו להישאר בהגדרה של "מחזור מכירות שנתי".

<נעה בן שבת: "מחזור מכירות שנתי", נכון.

<נעה בן שבת: זה רק נוסחי.

<נעה בן שבת: ההגדרה "מחזור מכירות שנתי" זה ביטוי שמופיע גם בחוק, זה יישאר כך, והמונח הזה נוגע לכל העוסקים במזון – גם למובילים, גם למאחסנים, גם מי שלא מוכר בפועל – המונח "מכירה" תופס.

<נעה בן שבת: 20%.

<נעה בן שבת: לא עד 20%.

<נעה בן שבת: נכון?

<קריאה: 20%.

<רוית ארבל: רוית ארבל, התאחדות התעשיינים.

<רוית ארבל: אני מזכירה לכולם – מלכתחילה אנחנו מדברים פה על בסיס של עיצומים כספיים מאוד גבוה, על סכומים של 20,000 ו-40,000 שקלים; 20,000 שקלים לעסקים הקטנים יותר, ותלינו את התקווה באותן תקנות הפחתה.

<רוית ארבל: אני מזכירה עוד עובדה.

<רוית ארבל: החוק הוא כזה שהמנגנון שנקבע בו הוא מנגנון נוקשה, זאת אומרת בסופו של יום אתה מגיע, יש לך נסיבות מאוד מאוד משכנעות למה ההפרה היא לא כזאת חמורה, יש נסיבות מאוד מקלות, אבל לממונה אין שום אפשרות להתחשב בהן כי החוק קובע שרק מה שכתוב בתקנות ההפחתה ובשיעור שנקבע בתקנות ההפחתה.

<רוית ארבל: לכן, הסעיפים האלה שהקריאו עכשיו מאוד במהירות, בהם אנחנו תולים את כל עניין ההפחתה בנסיבות שהן לא הנסיבות המצדיקות את מלוא חומרת הדין.

<רוית ארבל: ופה אנחנו באים ואנחנו רואים גם ביחס – עשינו השוואה לעוד שש תקנות שהותקנו, תקנות הפחתה מהסוג הזה שהותקנו בחוקים אחרים: הגנת הצרכן, ניירות ערך, אחרים, הגנת הסביבה, ייעוץ ושיווק פנסיוני – וכולם הם מקלים יותר.

<רוית ארבל: זאת אומרת, הלכו פה על החומרה, עד 10%.

<רוית ארבל: אם אני באה ואני מראה שבחמש שנים האחרונות לא עברתי על כל הוראה מהוראות החוק, על כל 350 העמודים וכל החוקים הנלווים, כל מה שנכלל בחקיקת המזון, אז אני זכאית להפחתה של 20%, נקודה.

<רוית ארבל: אם לא עברתי על ההוראה הזאת אף פעם וגם לא בשלוש השנים האחרונות, זה רק 10%.

<רוית ארבל: אני יכולה להצביע על חוקים אחרים שבהם זה 35% ו-25%, גם מאלה שהותקנו בשנים האחרונות כשהחקיקה היא יותר מחמירה ממה שהיה עוד קודם, שאז היה שיקול דעת לממונה וזה היה עד – עד 50% ודברים מהסוג הזה.

אלי אלאלוף: למיטב זיכרוני, דנו בכל ההערות שלך בדיונים.

<רוית ארבל: לא, עכשיו אנחנו מדברים על ההפחתה.

<רוית ארבל: יש את העיצומים הכספיים, זה נקבע.

<רוית ארבל: עכשיו השאלה היא כשאני באה בפני הממונה.

אלי אלאלוף: אבל דיברנו גם על ההפחתה הצפויה.

<רוית ארבל: לא, זו פעם ראשונה שאנחנו רואים שההפחתה היא רק 10%.

<רוית ארבל: המקסימום שאני יכולה לקבל לזה שאף פעם לא עשיתי את הדבר הזה, זאת פעם ראשונה, זה 10%.

אלי אלאלוף: מי קבע את ה-10%?

אלי אלאלוף: זאת המלצה של משרד המשפטים, לא?

<קריאה: משרד הבריאות.

<שרון גוטמן: ראשית, אם אנחנו חוזרים אחורה לפני שנה, לחקיקת החוק, הסכומים הופחתו משמעותית.

<שרון גוטמן: סכומי העיצומים הופחתו משמעותית מהצעת החוק, ורק כדי לסבר את האוזן, מסכומים של 100,000 שקלים תאגיד מעל 10 מיליון שקלים – כפי שזה היה בהצעת החוק - זה הפך ל-60,000 שקלים; מ-50,000 שקלים זה הפך ל-30,000 שקלים.

<שרון גוטמן: זאת אומרת, כבר קיצצנו בהצעת החוק בערך 40% מגובה הסכומים, מה גם שהרף בין הסכומים הנמוכים לסכומים הגבוהים יותר לפי התאגיד היה 10 מיליון שקלים והוא עלה לפי בקשתכם למיטב זיכרוני ל-100 מיליון שקלים.

<שרון גוטמן: זאת אומרת, מראש אנחנו במצב שתחום של בריאות, להבדיל מתחום pure של הגנת הצרכן או חוקים אחרים של ניירות ערך, זה תחום של בריאות, מראש הסכומים הם לא מאוד גבוהים יחסית לחוקים אחרים, וזה צריך להגיד קודם כול.

<שרון גוטמן: דבר שני, אני חושבת שלנוכח הדיונים שהיו בוועדה בחודשים האחרונים וכל המקרים שראינו, ודווקא התקנה הזאת שאנחנו מדברים עליה – תקנה 2 של כל המקרים של המפעלים שכן הודיעו, לא הודיעו, כן התנהגו, לא התנהגו, כן סלמונלה, לא סלמונלה – אני חושבת שהסכומים בסופו של דבר, ועשיתי פה איזשהו חישוב, שאנחנו מגיעים אליהם אחרי ההפחתה הם לא סכומים גבוהים.

<שרון גוטמן: לכן אנחנו מבקשים שהאחוזים יעמדו כפי שאנחנו הצענו אותם ולא להגדיל אותם.

<רוית ארבל: אנחנו לא מדברים על סלמונלה.

<שרון גוטמן: גם.

<רוית ארבל: כשאנחנו מדברים פה על עיצומים כספיים, אנחנו מדברים על גוף זר, על שערה.

<גליה שגיא: או על סימון.

<רוית ארבל: או על טעות בסימון.

<רוית ארבל: אנחנו מדברים על ההפרות הטכניות, אנחנו ממש לא במקום של ההפרות הקשות.

<רוית ארבל: לכן, אנחנו מבקשים שבמקומות הטכניים, כשיש הצדקה כן להקל, שתהיה הסמכות לממונה לראות לפניו את המקרה ולקבוע שבמקרה הזה אולי מוצדק להקל.

<רוית ארבל: בתקנות אחרות - אולי אפשר לפתור את זה בדרך הזאת - פשוט קבעו סעיף סל.

<רוית ארבל: אני מציעה הצעה.

<נעה בן שבת: אגב, ההפרות הן לא כולן טכניות.

<רוית ארבל: לא כולן, אבל חלקן.

<נעה בן שבת: מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו חלף.

<נעה בן שבת: יש פה הרבה הפרות של עיצומים כספיים וכל המדרג מתייחס אליהן.

<רוית ארבל: ברור מאליו.

<רוית ארבל: זה כולל את כל המדרג.

<נעה בן שבת: יש גם כאלה ואז הסכום של העיצום הכספי על עבירות סימון - - -

<שרון גוטמן: סימון וגוף זר קיבלו סעיף נפרד, שאתם ביקשתם דרך אגב.

<שרון גוטמן: סימון וגוף זר קיבל התייחסות נפרדת עם הפחתה נפרדת.

<קריאות: - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, אחד אחד.

<רוית ארבל: אני רק רוצה להציע הצעה.

<רוית ארבל: בתקנות אחרות – מהסוג הזה, שהותקנו בשלוש-ארבע שנים האחרונות – נקבע איזשהו סעיף סל.

<רוית ארבל: למשל, בתקנות ניירות ערך, גם בתקנות אחרות: "קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובכלל זה, תפקידו של המפר, היקף ההפרה" – במקרה של ניירות ערך זה הרווח שהיה עשוי להיות מופק – זאת אומרת, איזשהו סעיף סל שמדבר על קולת העובדות.

<רוית ארבל: או, ההפרה היא קלה בנסיבות ביצועה או באותם מקרים שבהם זו הפרה שלא כרוכה בחשש לבריאות הציבור, תהיה לממונה בכל זאת אפשרות, סמכות, להשתמש בשיקול דעתו ולהקל.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: שמענו, הבנו.

יגאל גואטה: סליחה.

יגאל גואטה: גוף זר וסימון זה אותה דרגת חומרה?

<שרון גוטמן: לא.

<שרון גוטמן: יש שני סעיפים בחוק – 263 נדמה לי ו-264 שמדברים, ושם דווקא נדמה לי חברתי ביקשה מנגנון אחר, שיש טווח של מינימום ומקסימום, ורק בתוכו בעצם מוטל העיצום הכספי, כשהם יותר נמוכים משמעותית מהעיצומים בגין הפרות אחרות.

טלי פלוסקוב: זה היה בדיונים הקודמים.

טלי פלוסקוב: אלה שינויים שאנחנו עשינו בדיונים כאן.

אלי אלאלוף: כן.

אלי אלאלוף: ציינתי את זה.

<רוית ארבל: זה עדיין מגיע ל-20,000 שקלים.

<אביטל בגין: אביטל בגין, משרד המשפטים.

<אביטל בגין: לגבי הסכומים, גם אנחנו יושבים עם הטבלה.

<אביטל בגין: יש תקנות אחרות שיש בהן סכומים יותר גבוהים.

<אביטל בגין: אנחנו חשבנו, במסגרת ההסכמה של שרת המשפטים, שזה לא עניין לנו להכריע לגבי סכום ההפחתה, משרד הבריאות יכול להביא את עמדתו והוועדה תגיד את אשר תגיד.

<אביטל בגין: האפשרות של סעיף סל, אנחנו לא מקבלים אותה.

<אביטל בגין: היא קיימת במעט מאוד מנגנונים של רגולציה שהיא מאוד אחרת – ניירות ערך, בנק ישראל.

<אביטל בגין: אלה הסדרים אחרים.

<אביטל בגין: כמו שדיברנו גם בדיונים במהלך החקיקה, אנחנו מבקשים לשמור את שיקול דעתו של הממונה מאוד מאוד מובנה.

<אביטל בגין: על תקנות ההפחתה יש גם את מנגנון ההתראה וההתחייבות שיכול לאפשר עוד משחק מתי להטיל עיצום כספי או לא להטיל עיצום כספי, ולכן מבחינתנו האפשרות של סעיף סל היא אפשרות שאנחנו לא רוצים שהיא תיכנס.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אנשי משרד הבריאות, אתם יכולים להתייחס?

אלי אלאלוף: עמדתכם לא משתנה לאור הנימוקים ששמענו פה?

<שרון גוטמן: לא.

<שרון גוטמן: אנחנו בחנו טוב את הסכומים ואנחנו חושבים שאלה הסכומים.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אם לא שיניתם, מילה אחרונה, אני רוצה להתקדם.

<גליה שגיא: החוק הזה כולל הרבה מאוד סעיפים, אנחנו מכירים את ההיקף שלו.

<גליה שגיא: כל הפרה בו, היא נחשבת כהפרה פלילית.

<גליה שגיא: אפשר לעשות איזושהי הבחנה בין סכנה לבריאות הציבור, שבזה החוק עוסק, לבין עבירות אחרות, לדוגמה רישום במסמכים.

<גליה שגיא: אנחנו מכירים את החוק, יש בו הרבה מאוד סעיפים שהם לאו דווקא בריאות הציבור והם דברים טכניים.

<גליה שגיא: בדברים טכניים, הפחתה של 10% או 20%, אם חמש שנים אחורה לא הייתה שום עבירה, אנחנו חושבים שזה לא מידתי.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר.

אלי אלאלוף: משרד הבריאות לא משנה את עמדתו?

<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר גם שבחקיקה נקבעו עבירות פליליות לעניינים מסוימים, עיצומים כספיים לעניינים אחרים.

<נעה בן שבת: נקבעו מדרגים של עיצומים כספיים להפרות שונות.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, המדרוג הזה כבר נעשה בחקיקה ראשית.

<נעה בן שבת: כרגע אנחנו שואלים, מהמדרוג הזה שנקבע בחקיקה ראשית כמה הפחתה תהיה במקרים האלה של תיקון ההפרה או דיווח על ההפרה לפני שהממונה ראה את זה, או תיקון ההפרה ומניעת הישנותה.

<נעה בן שבת: ושוב, כפי שאמרה עורכת-דין שרון גוטמן, אפשר לצבור את הסכומים.

<נעה בן שבת: יכול להיות שהוא נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה וגם הפסיק את ההפרה מיוזמתו, אז הוא כבר יקבל 20% הפחתה מסכום העיצום הכספי.

<גליה שגיא: זה לא 20% ועוד 20% - - -

<קריאות: - - -

<נעה בן שבת: 10% ועוד 10%, ביחד 20%.

אלי אלאלוף: אני מבקש.

אלי אלאלוף: סיימתם בבקשה את תפקידכם.

אלי אלאלוף: עכשיו חבר הכנסת גואטה, בבקשה.

יגאל גואטה: שאלה לאנשי משרד הבריאות.

יגאל גואטה: סעיף כללי קודם כול, (3), (2) ו-(1), הם מצטרפים?

<שרון גוטמן: כן.

יגאל גואטה: אם בן-אדם לא הפר את ההוראה חמש שנים, והייתה הפרה והוא דיווח עליה, והוא גם נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה, אז הוא מקבל 40%?

<שרון גוטמן: לא.

<שרון גוטמן: עד 30%.

<שרון גוטמן: הגבול של הצבירה זה 30%.

יגאל גואטה: איפה זה כתוב?

<שרון גוטמן: זה כתוב בתקנה 4 – הפחתה בשל כמה נסיבות.

<אביטל בגין: ובכל מקרה, הסכום לא יעלה לפי תקנה 4 על 5% מהמחזור.

יגאל גואטה: הסעיף של גוף זר, זה כל גוף זר?

<קריאה: כל גוף זר.

<קריאה: גם ריס.

יגאל גואטה: אם יש שערה קטנה, שכולנו יודעים – בלי להתבייש – שבכל בית זה קורה, או שנכנס איזה בורג או מסמר, זה אותו דבר?

<שרון גוטמן: יש סעיף ספציפי.

<נעה בן שבת: 264.

<רוית ארבל: הסעיף שחברתי מחפשת זה אומר שרק אם זה היה בלתי נמנע, בלתי נמנע מתהליך הייצור.

<שרון גוטמן: 5(א)(5)?

יגאל גואטה: אבל כולם אותו דבר?

<קריאה: זה כולל את כולם.

<רז הילמן: אני רק מבקש להזכיר משהו קטן.

<רז הילמן: זה סעיף של סמכות - - -

אלי אלאלוף: לא קיבלת רשות דיבור.

אלי אלאלוף: הרמת יד זה לא אישור.

אלי אלאלוף: סיימת, יגאל?

יגאל גואטה: כן.

יגאל גואטה: לא קיבלתי תשובה פשוט.

<שרון גוטמן: הסעיף הוא סעיף 5(א)(5) – ייצור - נמצא במזון גוף זר שאינו חלק מהחומרים המשמשים באופן שיטתי בייצור אותו מזון.

<שרון גוטמן: זה הסעיף.

יגאל גואטה: זה אומר ששערה ומסמר 10 זה אותו דבר.

<שרון גוטמן: רק אם זה לא חלק שיטתי.

<שרון גוטמן: כן, לצורך הגוף הזר כן אבל יש סעיפים נוספים בחוק.

<שרון גוטמן: אם זה מסמר, זה יכול להיות גם נסיבה מחמירה.

יגאל גואטה: אבל מבחינת הסעיף של גוף זר.

יגאל גואטה: לא הגיוני שמסמר ושערה מהגבה זה אותו דבר.

<שרון גוטמן: אין הפרדה.

מאיר כהן: לא, היא אומרת לך שזה לא אותו דבר.

מאיר כהן: אם יש מסמר אז יהיו נסיבות מחמירות.

<שרון גוטמן: אני אומרת שיש סעיף שמדבר על עיצום כספי בנסיבות מחמירות.

<קריאה: אתה גם משלם על הריס 40,000 שקלים ועל המסמר יהיו כבר עניינים אחרים שהם מעבר.

אלי אלאלוף: בבקשה, הערה קצרה.

<רז הילמן: רז הילמן, לשכת המסחר.

<רז הילמן: אמירה קטנה.

<רז הילמן: צריך לזכור שאנחנו מדברים פה על סמכות לממונה על העיצומים להפחית, הוא לא חייב לעשות את זה.

<קריאה: הוא חייב.

אלי אלאלוף: חבר'ה, אל תשגעו את הממונה יותר מדי.

<אביטל בגין: אני יכולה לתקן.

<אביטל בגין: יש הנחיה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

<אביטל בגין: המונח "רשאי" פה במשמעו חייב.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אפשר להמשיך בבקשה.

<קריאה: "עסקאות".

<נעה בן שבת: אנחנו החזרנו את המונח "מחזור המכירות השנתי" כי התברר שהמונח הזה גם מופיע בחוק וממילא המונח "מכירה" הוא מונח רחב שכולל גם את המובילים וגם את המאחסנים וגם את מי שלא מוכר דווקא.

<נעה בן שבת: ההגדרה "מחזור המכירות", כיוון שההפניה היא ממילא להגדרות אחרות שמופיעות בחוקים אחרים, אנחנו פשוט בוחרים את המונח שהוא נוח יותר.

אלי אלאלוף: מי בעד התקנות כפי שהוצגו בפנינו?

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: פה אחד, אין התנגדות.

אלי אלאלוף: החלק הזה של הישיבה סגור.

אלי אלאלוף: בואו נעבור בבקשה לדוח, ואני מציע לעבור דרך המצגת.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר.

אלי אלאלוף: חוק המזון הזה הוא מאוד מרכזי.

אלי אלאלוף: אנחנו עושים לו עוול שקוראים לזה "חוק הקורנפלקס" כי הוא נוגע להרבה מאוד תחומים של המזון, ויש נושא אחד שאחר כך נדבר עליו והוא קשור להפעלתו של החוק הזה, בשטחים, יהודה ושומרון.

<אלי גורדון: בוקר טוב.

<אלי גורדון: אלי גורדון, מנהל שירות מזון, משרד הבריאות.

<אלי גורדון: לפי החוק, התחייבנו בתוך החוק גם לדווח לוועדה מדי חצי שנה על הפעילות שנעשתה במסגרת קידום החוק, שהוא מורכב כפי שהיושב-ראש ציין.

<אלי גורדון: להלן ארבע נקודות שבהן למעשה התעסקנו מיום אישור החוק עד לכניסה של החוק לתוקף ב-30, וממשיכים גם הלאה.

<אלי גורדון: הרפורמה בייבוא מזון רגיל, שבזכותה ובגללה החוק ידוע בציבור כ"חוק הקורנפלקס".

אלי אלאלוף: תאמין לי, זה לא נכון.

אלי אלאלוף: כל הזמן כשאני אומר "חוק הקורנפלקס", אומרים לי: אני לא אוכל אותו.

אלי אלאלוף: תעברו לחוק המזון, זה יותר טוב.

<אלי גורדון: נכון, זה חוק המזון, ככה אנחנו קוראים לו, הציבור מכיר אותו כ"חוק הקורנפלקס".

<אלי גורדון: אחת הסיבות שכך מכירים היא בגין הרפורמה בייבוא מזון, על אף שהחוק מכיל יותר מרפורמה אחת.

<אלי גורדון: רפורמה שנייה בפיקוח הווטרינרי, גם שם חלה התקדמות, ושני נושאים שהם יצירת תשתית ליישום חוק מכונה, גם בתחום של חקיקת משנה וגם בקליטת עובדים חדשים.

<אלי גורדון: בקצרה, מה שנעשה למעשה מיום אישור החוק עד היום זה שני מקטעים בתחום פיקוח על ייבוא מזון, יצירת מערכת ממוחשבת שתומכת בתהליך הודעה ושחרור משלוח ממוחשב, בשיתוף פעולה עם כל הגורמים, לרבות מכס, עמילי מכס, יבואנים וכולי.

<אלי גורדון: כרגע אנחנו מדברים על הפעלת המנגנון במלואו, לרבות תשלום מאז כניסת החוק לתוקף ב-30 בחודש.

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על שחרור משלוח באופן ממוחשב, כאשר לפי 20300, 21(ה), עדיין אנחנו מאפשרים לבעלי אישורי ייבוא במתכונות הקודמות להגיש ולשחרר את המשלוחים.

מאיר כהן: מה תקופת הביניים?

<אלי גורדון: תקופת הביניים, לפי החוק מנהל שירות המזון יכול להודיע על מועד אחר, אלא אם כן פג התוקף של האישור.

<אלי גורדון: כוונתנו לתת סדרי גודל של עד שנה, עד סוף שנת 2017, שנה ושלושה חודשים.

<אלי גורדון: בטבלה הזאת נתונים של הפעלת המודול הממוחשב, הוראת שעה שהופעלה למעשה ב-4 ביולי והייתה בתוקף עד 29 בספטמבר.

<אלי גורדון: הונפקו בסך הכול 11,000 אישורי הצהרה שהם תקפים לשלושה חודשים מיום כניסת החוק לתוקף, וחוק המזון שהופעל ב-30 בספטמבר נכנס לתוקף, עד 25 באוקטובר הוגשו כבר וקיבלו 1,948 אישורים.

אלי אלאלוף: מה זה אומר?

אלי אלאלוף: שאנשים חיכו למועד החוק כדי לזרז את הבקשות?

אלי אלאלוף: כי המספרים פה נראים מדהימים.

אלי אלאלוף: אם בפחות מחודש יש כמעט 2,000 בקשות, לעומת התקופה הקודמת בהוראת השעה, 11,000, זה אומר שאנשים המתינו כדי להביא או בגלל החגים?

<אלי גורדון: יש פה כמה פקטורים, בהחלט זה אחד המרכיבים.

<אלי גורדון: יחד עם זאת, יש לקחת בחשבון שאנחנו נפלנו על תקופת חגים וזה גם זירז את התהליכים והצביע על נתונים.

מאיר כהן: בעיקר זאת הסיבה.

<אלי גורדון: אני מאמין גם.

<אלי גורדון: סך הכול משלוחים שעלו במדגם בתקופת המעבר של הוראת השעה – 619.

<אלי גורדון: בתקופה שבין 30 בספטמבר עד 25 באוקטובר – 140 משלוחים עלו במדגם בהתאם לחוק.

<אלי גורדון: רוצה להזכיר, משלוח עולה במדגם, יבואן מתבקש להגיש מלוא המידע בהתאם לחוק לתחנת הסגר, משם ננקטים צעדים, מדיגום עד לבדיקה מנהלתית של ניירת נלווית למשלוח.

<אלי גורדון: חקיקת משנה – כרגע אנחנו עובדים בכמה רבדים.

<אלי גורדון: אחת התקנות הבולטות והחיוניות ליישום החוק והפעלת מנגנון של הטלת עיצומים כספיים אושרה היום בוועדה, ומיום פרסום התקנות - - -

מאיר כהן: מיום חתימת השר.

<אלי גורדון: מיום חתימת השר ופרסומן ברשומות אנחנו נוכל להפעיל אותן - מנגנון שהוא מנגנון חדשני ומאוד חיובי.

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על תקנות לייבוא מזון רגיל בהליך מקוון שאנחנו אמורים להביא אותן לאישור הוועדה.

<אלי גורדון: במקביל, אנחנו עובדים על טיוטת תקנות להגבלת מסרים למזון.

<אלי גורדון: לפי החוק יש לנו 18 חודשים ואנחנו חייבים להביא אותה לוועדה תוך 18 חודשים.

<אלי גורדון: נשארו לנו שישה חודשים.

<רז הילמן: אני חייב לתקן.

<רז הילמן: יש לכם 12 חודשים.

<רז הילמן: עד סוף חודש נובמבר.

<אלי גורדון: צודק.

<אלי גורדון: נשאר לנו חודש ואנחנו נשתדל להביא אותן לכאן עד סוף נובמבר.

אלי אלאלוף: אתה צריך לקבל title של עוזר היושב-ראש.

<אלי גורדון: אני אגיד לך למה אמרתי שנשארו לנו שישה חודשים.

<אלי גורדון: כי יש עוד נושא אחד שהוא עובר באופן אוטומטי אלינו – כל נושא הפיקוח על משקאות משכרים, שהוא תוך 18 חודשים מיום אישור החוק, וגם שם אנחנו צריכים לעשות פעילות אינטנסיבית במהלך חצי שנה.

<אלי גורדון: אז עד לדיווח הבא, פה אנחנו נתמקד.

<רוית ארבל: למה מתכוונים בטיוטת תקנות להגבלת מסרים?

<אלי גורדון: אנחנו נפיץ אותה להערות הציבור.

<רוית ארבל: באיזה עניין?

<אלי גורדון: אנחנו מאמינים שאנחנו נפיץ אותה להערות הציבור במהלך שבוע עד עשרה ימים.

<ענת מימון: סעיף 13 – ייחוס סגולות ריפוי.

אלי אלאלוף: אז זה לא טוב, סגולות ריפוי?

<רוית ארבל: לא, אי-אפשר להבין מהכותרת.

<אלי גורדון: אני אגיד לך למה.

<אלי גורדון: כי מסר תפקודי זאת לא סגולה רפואית, By Default, אז לכן גם שם התקנות ייתכן מאוד שישתנה.

<אלי גורדון: זאת הסיבה שהגדרנו את זה בצורה שכזאת.

<אלי גורדון: דיווחנו כבר כאן לוועדה שלמעשה עוד לפני כניסת החוק לתוקף במרס, הפעלנו את מנגנון הפטורים לבדיקות משנה.

<אלי גורדון: הוא עובד בהתבסס על מערכת ממוחשבת שהוקמה במהרה בזכות עבודה אינטנסיבית ושיתופי פעולה עם כל הגורמים.

<אלי גורדון: ממרס 2016 היא מופעלת.

<אלי גורדון: אנחנו ממשיכים לעבוד לצורך יצירת בסיס להפעלת מודול שלם בהתאם לחוק בעוד עד ארבע שנים.

אלי אלאלוף: אתה מדבר על הנושא של הבשר, וטרינר.

<אלי גורדון: כן, זה הפטורים של בדיקות משנה.

אלי אלאלוף: צריך להגיד לכל מי שלא מבין.

אלי אלאלוף: זה קשור לבשר.

<אלי גורדון: לטעמי, אין פה בן אדם שלא מכיר.

אלי אלאלוף: לא יודע, מי שיקרא פעם את ההיסטוריה של הוועדות.

<ענת כהן שמואל: הציבור שרואה בבית.

<אלי גורדון: אוקיי.

<אלי גורדון: מה שנעשה ומה שדיווחנו כבר בפעם הקודמת, ונחזור, שאנחנו ממשיכים לעבוד במתכונת של פגישות שבועיות עם כל בעלי העניין שיש להם נגיעה לעניין - המפקחים, שלטון מקומי, משרד החקלאות, משרד הבריאות והמפוקחים.

אלי אלאלוף: והווטרינרים.

<אלי גורדון: וטרינרים, כן.

אלי אלאלוף: אחרי ההיסוס הגדול שלהם, בעניין הזה אני אשמח לשמוע אתכם.

<אלי גורדון: אז כמו שגם אמרנו וציינו את זה בדיון הקודם, הוועדה הזאת מהווה אוזן קשבת לצורך מתן פתרונות לבעיות מיידיות שמתעוררות תוך כדי.

<אלי גורדון: בתור מישהו שעוסק בזה ביומיום, כל גוף יודע שהתהליך דינמי, נוצרות בעיות כאלה ואחרות, ולכן הוועדה הזאת חיונית, אנחנו ממשיכים לעבוד איתה.

<אלי גורדון: כל מיני החלטות שאנחנו נמצאים, בהשוואה לדיווח הקודם, לקראת מתן פתרון - לעניין של 24 שעות זמינות של תחנות בצורה כזו או אחרת.

<אלי גורדון: אנחנו מאמינים שב-1 בנובמבר, קרי מחר, נוכל לתת מענה בצורה כזו בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי.

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על בדיקה משפטית של הרחבת הפטורים למרלו"גים, בעיקר מרלו"גים של רשתות השיווק.

<אלי גורדון: מי שזוכר בדיון הקודם, ד"ר רוני סורקיס העלה את הסוגיה הזו פה ואנחנו ממשיכים לתת לזה מענה, בנוסף להשלמת כל מיני הליכים מנהלתיים שמחויבים גם לפי החוק וגם המציאות מביאה אותנו ליצירת מנגנון פתרונות יצירתי כזה או אחר.

<אלי גורדון: קליטת עובדים חדשים – לפי החוק הוקצו לשירות המזון 50 משרות חדשות שחולקו בהתאם לצרכים.

<אלי גורדון: לא יצא לנו לדווח על הסוגיה הזאת בדיון הקודם.

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על הקמת יחידה משפטית שתכלול בין היתר גם ממונה על אכיפה ברמה ארצית, בנוסף לממונה עיצומים שהוגדר כתפקיד בחוק.

<אלי גורדון: כרגע פורסמו שני מכרזים סך הכול ביחידה הזאת וזה בנוסף לשתי יועצות משפטיות שכבר קיימות לשירות המזון וכדי לחזק את החוליה המשפטית.

<אלי גורדון: מתארגנים לפרסום מכרזים בכל התחומים הנוספים – ממפקחים, שזאת משרה גנרית, כבר קיימת, יתפרסמו מכרזים ויוקצו ללשכות.

מאיר כהן: כמה מתוך ה-50 מפקחים?

<אלי גורדון: אנחנו מדברים על סדר גודל כ-32 מפקחים הקצאה לשטח.

אלי אלאלוף: כמה גייסתם מתוך ה-50 תקנים?

<אלי גורדון: בינתיים לא גייסנו אפילו אחד.

אלי אלאלוף: למה?

אלי אלאלוף: זה תלוי בנציבות שירות המדינה?

<אלי גורדון: לא.

<אלי גורדון: כרגע אנחנו כבר לא שם.

<אלי גורדון: אנחנו כבר בשלב שבו צריך לפרסם מכרזים.

<אלי גורדון: מתפרסמים המכרזים.

<אלי גורדון: לשני תפקידים – סגן בכיר יועץ משפטי.

אלי אלאלוף: סגן יועץ משפטי זה לא מייצר עבודה, רק מסבך עבודה.

<אלי גורדון: לא, לא.

<אלי גורדון: הוא צריך לתת מענה לכל הצרות.

אלי אלאלוף: תגיד עכשיו שכדאי שנתחיל לגייס מפקחים.

טלי פלוסקוב: רוצים להתחיל להרגיש שמשהו עובד.

טלי פלוסקוב: עבדנו פה קשה.

אלי אלאלוף: סליחה, היועצים המשפטיים, יש לי אחת בבית.

<אלי גורדון: עובדי שטח, אדוני היושב-ראש, כמו שעניתי כרגע לחבר כנסת, יש 30 משרות שהתפרסמו ומכרזים.

אלי אלאלוף: פרק זמן סביר כדי לקלוט אותם.

<אלי גורדון: אני מקווה מאוד – מכיוון שהאינטרס הוא שלי כי הציפיות מהארגון לעמוד בדרישות – אני מקווה בדיווח הבא - - -

אלי אלאלוף: מה זה אומר?

אלי אלאלוף: את הדיווח הבא נעשה תוך חודש.

אלי אלאלוף: אתה רוצה?

<אלי גורדון: לא נספיק, אני יכול לומר לך.

אלי אלאלוף: אבל תגיד לי מה לוח הזמנים.

<אלי גורדון: אני מאמין – כמו שאני מכיר את המנגנון של פרסום מכרז וקליטת עובדים – אנחנו מדברים על סדרי גודל עד שלושה חודשים מהיום.

מאיר כהן: מה הפרופיל?

אלי אלאלוף: סליחה, מאיר.

אלי אלאלוף: רק לסוגיה הזאת, אני מבקש לקבל דיווח בכתב תוך שלושה חודשים.

<אלי גורדון: אוקיי.

<אלי גורדון: בסדר.

אלי אלאלוף: שלא יקרה לנו מה שקורה בבנייה.

<אלי גורדון: פרופיל – אנחנו מדברים על מפקח מהנדס מזון או בעל תואר ראשון במדעי המזון, וכך הלאה.

אלי אלאלוף: נהלים לעובדים החדשים – נהלי פיקוח.

<אלי גורדון: במקביל.

<אלי גורדון: זה מה שהחוק דרש ועכשיו אנחנו כבר מדברים – בשקף הזה מרוכזים בצורה כזו או אחרת נושאים שנמצאים בתהליך בלי שמרגישים אותם, שהם מחייבים עבודה.

<אלי גורדון: פה בוועדה תוך כדי אושר עדכון של מספר תקנות, בין היתר תקנות לתוספי תזונה.

<אלי גורדון: הועלתה רמה מותרת של ויטמין D בתוספי תזונה.

<אלי גורדון: אנחנו עובדים במקביל על מספר תקנות תוספי מזון שבזמן מושב החורף נביא לוועדה לאישור.

<אלי גורדון: תקנות לתוספי מזון, תקנות למוצרי בשר ודגים ועדכון תקנות לסימון תזונתי לעניין אריזות מאגדות, שרז בצורה כזאת או אחרת דיבר על זה לא פעם אחת גם בדיון בוועדה, ולא רק רז, גם גליה ורוית.

<אלי גורדון: נהלי עבודה – התאמנו את נהלי העבודה של ייבוא למציאות חדשה.

<אלי גורדון: עדכנו את כל התכנים המקצועיים וגם מידע לציבור באתר האינטרנט של שירות המזון.

<אלי גורדון: כל זה נעשה במקביל לכל האירועים שהיו.

<אלי גורדון: בשיתוף פעולה עם צה"ל, גובש נוהל ראשוני שהוא כבר יותר מראשוני, לפי סעיף 317, שכרגע הוא ממש לקראת סיום לאישור ועבודה לפיו, כאשר תקוותנו שהוא יהווה אחר כך מין אב-טיפוס לעדכון נוסף מול גופים נוספים.

<אלי גורדון: כמו שאמרתי, ההנחיות שעשינו הן חלק בלתי נפרד מהתכנים של אתר האינטרנט.

<אלי גורדון: יחד עם זאת, ציינתי אותן פה בשקף מסיבה אחת, כי בסופו של דבר ההנחיות האלה, יש להן זכות קיום ותוקף מחייב כל עוד הן נמצאות באתר האינטרנט וכל עוד לא הותקנו תקנות.

<אלי גורדון: זאת הדרישה ולשון החוק, ולכן ניתן דגש גם לזה.

<אלי גורדון: אנחנו ממשיכים בעבודה ללא תלות בכל ההתקדמויות, בכל מיני מישורים.

<אלי גורדון: אנחנו ממשיכים לעבוד על יצירת מערכת ממוחשבת גדולה שתתמוך בכל התהליך של פיקוח על מוצרי בשר – ממקטע של פיקוח בייצור עד לפיקוח בשיווק כי הוא צריך לתת מענה אחר כך לכל המנגנון הבא.

<אלי גורדון: סיימתי.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: תודה על המצגת.

אלי אלאלוף: אני עשיתי שיעורי בית, לכן אמרתי מה שאמרתי מהתחלה על העבודה האדירה שעשיתם.

<אלי גורדון: תודה.

<ענת מימון: יש את סעיף 49 בסוף הפרק לעניין הייצור, התקנות שאמורים להביא לגבי ייצור מזון, שם באמת כל הנושא של הרישיונות והמערכת לרישיונות.

<ענת מימון: זה משהו שכבר נמצא בתהליך?

<אלי גורדון: קודם כול, זה נמצא בעבודה.

<אלי גורדון: מבחינתנו, נכון להיום, קיימים נהלים והחוק אומר שהנהלים הם דבר לגיטימי כל עוד לא הותקנו תקנות.

<אלי גורדון: אז חשוב להבין שיש לנו לא מעט תעדופים, גם עבודת מטה כי רוב העבודה שהוצגה כרגע, מדובר פה בעבודה ברמה של המטה, יצירת תשתיות – גם מבחינת הכלים וגם מבחינת מסמכים משפטיים.

<אלי גורדון: זה לוקח זמן.

<אלי גורדון: אנחנו עושים עבודה אינטנסיבית מאוד, ולא כדי לקבל כרגע בקשה לתודות וכולי, אבל צוות של שירות המזון בשיתוף פעולה עם כל הגורמים עושה עבודה מאוד מאוד אינטנסיבית כדי לעמוד בלוחות זמנים מאוד מאוד קשיחים וקצרים שהוגדרו לפי החוק.

<אלי גורדון: בתעדופים אנחנו לא יכולים לתפוס את הכול, אחרת תפסת מרובה לא תפסת, לכן ממקדים את עצמנו במשימות.

<אלי גורדון: כרגע אנחנו יודעים שמערכת הפיקוח על ייבוא מזון הופעלה, כרגע אנחנו יודעים שהפיקוח על מוצרי בשר, בדיקות משנה, פטורים, עובד.

<אלי גורדון: כרגע אנחנו יודעים שאנחנו צריכים להתארגן לשתי משימות-על, אחת היושב-ראש ציין בתחילת דבריו – כל הפיקוח על משווק מהאזור, אנחנו צריכים לדעת לאתר אותם, לגרום להם להירשם אצלנו כדי לבצע אכיפה.

<אלי גורדון: כרגע אנחנו יודעים ששירות המזון אמור להתארגן לפיקוח על ייבוא משקאות משכרים, שהוא לא עסק בו.

<אלי גורדון: במהלך החצי שנה הזאת אלה האבנים הקשות שאותן צריך לפצח.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה.

אלי אלאלוף: לגבי הייבוא מהאזור, אני מבקש – למשרד המשפטים יש הודעה שאנחנו נאמץ אותה.

<תהילה רוט: תהילה רוט, מחלקת ייעוץ, משרד המשפטים.

<תהילה רוט: חוק המזון כולל למעשה שינוי של האסדרה בנוגע להבאת מזון מיהודה ושומרון.

<תהילה רוט: במסגרת השינוי, משווק של תוצרת שמקורה בשטחי יהודה ושומרון חייב ברישום במשרד הבריאות.

<תהילה רוט: מתאם פעולות הממשלה בשטחים ביקש בשלב זה שתמשיך מדיניות האכיפה הנוהגת.

<תהילה רוט: מדיניות האכיפה בהתאם לחוק המזון תעוכב לתקופה של חצי שנה כדי לאפשר את היערכותם של כלל הגורמים הנוגעים לדבר.

<תהילה רוט: משרד הבריאות הסכים לבקשה והיא אושרה על-ידי היועץ המשפטי לממשלה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: זה רשום.

אלי אלאלוף: עכשיו אני באמת אשמח לשמוע את מי שאמור לקבל שירות.

אלי אלאלוף: אני גם רוצה לציין במיוחד – תרשו לי לציין בפניכם את שיתוף הפעולה עם צה"ל, אבל יש לי גם הערה לא נעימה.

אלי אלאלוף: אנחנו מקבלים הרבה התייחסויות של בקשות הבהרה לגבי משרד החקלאות, ולצערי, התגובות במשרד החקלאות הן איטיות או לא מספיק רציניות.

אלי אלאלוף: רק הבוקר קיבלנו התייחסות לפניות שהיו ברשויות המקומיות, של מספר חודשים אם אני לא טועה.

<ענת כהן שמואל: מיולי.

אלי אלאלוף: מיולי.

אלי אלאלוף: ומשרד החקלאות לא התייחס לזה.

אלי אלאלוף: אז אני מבקש, לצערי זאת לא פעם ראשונה שזה קורה לי עם משרד החקלאות – עם השירות הווטרינרי והעומד בראשו.

אלי אלאלוף: אני מבקש שתַראו את הפרוטוקול של הישיבה שאומר שזה לפני הנזיפה, בהתייחסות מאוד לא נעימה מהוועדה מול משרד החקלאות.

אלי אלאלוף: הגיע הזמן שתתייחסו קצת יותר ברצינות לדברים שמאושרים ומוטלים על משרד החקלאות, ובמיוחד השירות הווטרינרי.

אלי אלאלוף: בבקשה, עכשיו מי שרוצה שיתייחס.

אלי אלאלוף: בבקשה, אדוני.

<אבשלום דולב: אבשלום דולב, ארגון המשחטות.

<אבשלום דולב: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שקשורים ליישום החוק.

<אבשלום דולב: אני יושב באופן קבוע בוועדת התיאום שבין משרד הבריאות למרכז לשלטון מקומי, למשחטות, שהן בעצם החלק הגדול הווטרינרי, משווקות כ-370,000 טון בשנה.

<אבשלום דולב: לצערי, על-פי הערכתנו נכון להיום, בפטור נמצאים אולי 60,000 או 70,000 טון.

<אבשלום דולב: ויש שאלה למה זה קורה.

<אבשלום דולב: מתברר שעל מנת לקבל פטור, המשחטה צריכה להשקיע כסף רב ואחרי שהיא משקיעה כסף רב, התהליך של הפטור וכל הכרוך בו הוא מאוד מאוד לא פשוט.

<אבשלום דולב: משרד הבריאות עושה המון מאמצים אבל המנגנון שעובד כרגע הוא מנגנון שיש בו כשלים לא מעטים.

<אבשלום דולב: והתבשרנו רק השבוע שאחרי חצי שנה שהמערכת עובדת, אמורים לבצע את הפטור כלשונו, דהיינו שהתחנות יהיו פתוחות 24 שעות לבדיקות אקראיות כדי שהמשחטות תוכלנה להתייעל בתוכן בתהליך ההפצה של המשחטה על מנת שגם יהיה תהליך התייעלות בקטע הזה.

<אבשלום דולב: מה שרציתי להעיר זה כמה הערות נקודתיות שלא מייצגות את כל מה שאנחנו חווים, אני חווה את זה בפגישות חיוביות מאוד עם כל הגורמים, וזה כמה דברים.

<אבשלום דולב: אחד, בנושא האגרות.

<אבשלום דולב: יש סעיף שקובע מה תהיה האגרה, זה סעיף 225 והוא קובע איך מתנהגים – בדיקות משנה לבשר, עוף, לאחר שחיטה, וכתוב מה קורה.

<אבשלום דולב: פה יש לנו פרשנות מאוד מאוד קיצונית בתביעה לשלם אגרות.

<אבשלום דולב: ואני רוצה ברשות יושב-ראש הוועדה להציג כמה נתונים שפשוט יסתרו את התפיסה שאומרת שהחוק הזה הוא להוזלה או להורדת יוקר המחיה.

<אבשלום דולב: עוף שיוצא היום, פטם שיוצא היום – עוף שחוט – שיוצא היום לשווקים ממשחטה לשוק הקמעונאי ישירות, משלם עשר אגורות.

<אבשלום דולב: אבל, אם אותו עוף יצא למרלו"ג שהיה ברשות מקומית, הוא כבר לא יוצא לשיווק קמעונאי והוא ישלם את האגרה של אותה רשות מקומית, 33 אגורות.

<אבשלום דולב: אבל אם המרלו"ג הזה יפיץ בארץ – עוד פעם, ללא פטור, אני מדבר היות ורובם ללא פטור – והוא יגיע, אותו מרלו"ג יפיץ למשל לבת ים, הוא ישלם עוד 35 אגורות.

<אבשלום דולב: זאת אומרת, אנחנו נמצאים על-פי הפרשנות שבידינו – ויש לי מסמך פה שהוציא המרכז לשלטון מקומי למשחטות שאין להן פטור – על-פי החשבון הזה, הוא ישלם קילו אחד, 68 אגורות.

<אבשלום דולב: לפני השינוי אנחנו עמדנו על תשלום של כ-6.5 עד שבע אגורות.

<אבשלום דולב: זה פשוט לא יאומן, גידול של 900%.

<אבשלום דולב: אנחנו לא מבינים את זה, אנחנו הסברנו שאנחנו לא מקבלים את הפרשנות הזאת, ובינתיים נענינו בשלילה.

אלי אלאלוף: מי ענה בשלילה?

<אבשלום דולב: נענינו בשלילה על-ידי מרכז השלטון המקומי, במקרה זה במשרד הבריאות.

<אבשלום דולב: משרד הבריאות אמר לנו שהוא מתייצב מאחורי הפרשנות של מרכז השלטון המקומי.

<אבשלום דולב: אני דרך אגב יכול לסבך את העניין עוד יותר כי יש לנו מרלו"גים של יצרנים – למשל, שלושה מרלו"גים ענקיים של תנובה – שאין להם פטור, שהם בעצמם משווקים להערכתי בין 70,000 ל-80,000 טון, אין להם פטור אבל המרלו"גים האלה משווקים הלאה למרלו"גים של משווקים.

<אבשלום דולב: זאת אומרת, אנחנו מדברים פה על כך שאותו עוף יצטרך ברשויות המקומיות לשלם כמעט – בדוגמאות כאלה ואחרות קיצוניות – עד 1,300% יותר.

<אבשלום דולב: מה שעשיתי זה תחשיב על-פי ההנחיות שיצאו ממי?

<אבשלום דולב: מהמרכז לשלטון מקומי.

<אבשלום דולב: אני לא בודק משחטה-משחטה כי אסור לי - אני מייצג את הפורום, אני לא מייצג את הפירמה בעסקיה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: מישהו ממרכז השלטון המקומי רוצה להתייחס?

<עינת פלינט: עינת פלינט, מרכז השלטון המקומי.

<עינת פלינט: אני אתייחס רק לנושא האגרות ולא לעניין הפרשנות המשפטית, שהיא במחלוקת כאן.

<עינת פלינט: הנתונים שאתה מציג הם רחוקים מהמציאות.

<עינת פלינט: המשחטות משלמות במקור בלבד, ממלאות טופס מדי חודש על השיווק הקמעונאי שהן משווקות ברחבי המדינה כולה.

<עינת פלינט: אין גבייה נוספת בשום רשות מקומית בנושא חוקי העזר למרות שלפי החוק – עוד פעם, פרשנות משפטית – כנראה שהגבייה צריכה להתבצע על-ידיכם ולא מתבצעת אבל התחשיב שאתה מציג פה הוא רחוק מהמציאות, לצערי.

אלי אלאלוף: עוד מישהו רוצה להתייחס?

אלי אלאלוף: בבקשה.

<אלחנן לוטם: אלחנן לוטם, מנהל מפעל "עוף טוב".

<אלחנן לוטם: אנחנו נמנים על המפעלים שעמדו בקריטריונים והיינו אמורים ליהנות מהשינוי שהוועדה קידמה.

<אלחנן לוטם: במציאות פני הדברים שונים באופן מהותי ואם היו לנו ציפיות שבאמת נמצא את עצמנו בסיטואציה שתקל עלינו ותקטין את העלויות שאנחנו נחשפים אליהן, המציאות היא הפוכה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: הבנו את זה.

<אלחנן לוטם: אני ברשותך אבקש להרחיב.

אלי אלאלוף: תוסיף דוגמה אם אתה רוצה שנקבל תשובה.

<אלחנן לוטם: אנחנו נאלצים להשקיע משאבי ניהול משמעותיים מאוד בדיווחים יומיומיים.

<אלחנן לוטם: אנחנו מוצאים את עצמנו בסיטואציות, מעבר לנקודות הכספיות שהועלו כאן, שמשאיות שמשווקות תוצרת שלנו נאלצות לשנות את מסלול הנסיעה בגלל פריסה לא נכונה של תחנות הבקרה.

<אלחנן לוטם: אנחנו נמצאים בסיטואציה ששעות הפעילות של תחנות הבקרה הן מאוד מצומצמות, ובסופו של דבר זה לא מקרה שרק מעט מפעלים ביצעו את השינוי כדי לקבל פטור כי המציאות היא שאנחנו נדרשים היום לשלם גם סכומים הרבה יותר גדולים ממה ששילמנו עד כה, עד לשינוי של הוועדה, וגם להקצות משאבי זמן רבים יותר מאלה שהיו לפני כן.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: מישהו יכול להסביר את העיוות הזה, כי אני לא רואה שום מילה אחרת?

אלי אלאלוף: מה שרצינו, קיבלנו הפוך על הפוך בצורה לא נעימה.

אלי אלאלוף: מישהו יכול להתייחס?

<ד"ר לילך צדיק-וייס: ד"ר לילך צדיק, משרד הבריאות, יחידה וטרינרית.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: קודם כול לגבי הפעילות עצמה, כמו שציינו, החל ממחר התחנות יתנו מענה 24 שעות למפעלים הסגורים.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: לגבי אם קיימות סטיות או קיימות תקלות, אני חושבת שכפי שציין גם אבשלום, אנחנו עושים מאמצים לתת מענה לכל בעיה.

אלי אלאלוף: אבל איך ייתכן שעוף שיוצא, במקומות מסוימים עשר אגורות מתווספות לעלות, פתאום מגיעים ל-68 אגורות?

<עינת פלינט: זה לא נכון, אין מציאות כזאת.

<אלחנן לוטם: עורך-דין לילך, אי-אפשר להתכחש לכך.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: פה אני בתור דוקטור, לא בתור עורך-דין.

<אלחנן לוטם: סליחה.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: אבל אתה לא קורא את המכתב נכון.

אלי אלאלוף: תסבירי בבקשה.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: אני אסביר.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: סעיף 225, מה שהוא עשה – ויכול להיות שאחרי כן ירצו לתת לזה הסבר היועצות המשפטיות – הוא ביטל את חובת ההגעה לבדיקות משנה לעוף לאחר שחיטה בדרך לאתר שיווק קמעונאי.

<ד"ר לילך צדיק-וייס: הוא לא ביטל חובה לפי חוקי עזר אחרים, כמו שצוין, וברשויות מקומיות שיש בהן חוקי עזר אחרים החוק לא ביטל את החובה ולכן החוקים האלה עדיין קיימים וקיימת חובת התשלום, שוב, למפעל שאינו פטור.

אלי אלאלוף: למה לא חשבנו על זה שצריך גם לבטל אולי?

<קריאה: חשבנו.

<קריאה: רק אי-אפשר.

<אפרת אביאני: אפרת אביאני, היועצת המשפטית של משרד החקלאות.

<אפרת אביאני: לגבי סעיף 225 הכוונה הייתה ברורה.

<אפרת אביאני: הסעיף הזה היה אמור להחליף את כל חוקי העזר שמתעסקים בבדיקות משנה.

אלי אלאלוף: אבל אם זה ככה ארבע שנים, זה זוועה.

<אפרת אביאני: לאחר שחיטה.

<אפרת אביאני: זו הייתה המטרה.

<אפרת אביאני: אנחנו ישבנו פה לפני שנה, הסברנו את זה, זה לא היה מזמן.

אלי אלאלוף: למה לוקח ארבע שנים?

<אפרת אביאני: אני לא יודעת, זה לא צריך לקחת.

<אפרת אביאני: יש פה פרשנות שלא עולה בקנה אחד, לא עם לשון החוק ולא עם תכליתו.

אלי אלאלוף: זה אומר שאנחנו יכולים לתקן את החוק?

<אפרת אביאני: לא צריך לתקן.

<אפרת אביאני: החוק ברור, צריך ליישם אותו.

<ענת מימון: זה אומר להגיע לבדיקת משנה לפי חוק העזר.

<אפרת אביאני: לא צריך להגיע.

<אפרת אביאני: אינו חייב להגיע לבדיקת משנה לפי חוק העזר ואינו חייב באגרה בעד הגעה לבדיקות משנה לפי חוק העזר.

אלי אלאלוף: אז מה, זה עניין של פרשנות - -

<אפרת אביאני: זה מאוד ברור.

אלי אלאלוף: - - בין החוק לבין הביצוע?

<אפרת אביאני: כן.

אלי אלאלוף: הביצוע מוטל על הרשות המקומית?

<קריאה: כן.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אז מי היועצת המשפטית או היועץ המשפטי המתאימים כדי לדבר עם אנשי הרשות המקומית?

אלי אלאלוף: עשינו "ברוך" ועכשיו רוצים לרדת ממנו, איך עושים את זה?

טלי פלוסקוב: זאת פרשנות, כנראה שלא הכול ברור שם.

<שי סומך: הייתה לנו ישיבה שכללה את משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

<שי סומך: השאלה הספציפית הזאת לא עלתה בישיבה.

<שי סומך: תתקיים ישיבה נוספת בימים הקרובים.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה.

אלי אלאלוף: אני רוצה לצאת עם הרגשה חיובית.

אלי אלאלוף: אני מבקש שתתכנסו לדיון בנושא הזה יחד עם היועצים ואני מבקש לקבל דיווח שהפתרון נמצא בשבוע הקרוב.

אלי אלאלוף: תוך שבוע אני רוצה שזה יהיה ברור.

<עינת פלינט: אנחנו נשמח להיות חלק מזה.

אלי אלאלוף: לא חלק, אתם - - -

<קריאות: - - -

<מירה סלומון: אנחנו חייבים להודיע, אם לא שמעתם.

אלי אלאלוף: עורכת-דין סלומון, היא לא תוותר לאף אחד, אני מכיר אותה.

אלי אלאלוף: אז אני מבקש – תשבו, משרד המשפטים עם מי שתמצאו לנכון, אבל תבטלו את הפרשנות הלא-מוצלחת הזאת.

אלי אלאלוף: בשביל מה אנחנו עובדים כל כך על חוקים, כשאחר כך זה פוגע?

טלי פלוסקוב: לא, הפרשנות נוצרת כשמשהו לא ברור בכתיבה, ואז אחד יכול להבין את זה ככה, השני מבין את זה אחרת.

<מירה סלומון: מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי.

<מירה סלומון: אנחנו חייבים לומר – הפרשנות המשפטית שאנחנו אוחזים בה היא לא פרשנות משפטית לא-מוצלחת.

<מירה סלומון: היא פרשנות משפטית שהיא דווקא עומדת בדיוק בתכליות ובתמריצים שהחוק הזה נועד לייצר.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: תבררו את זה.

<מירה סלומון: אנחנו נשמח לברר את הסוגיה הזאת, אנחנו נשמח לקיים את הישיבה הזאת.

אלי אלאלוף: אני מבקש שתבררו את הפרשנות והבנת הסעיף הזה.

<מירה סלומון: בהחלט.

אלי אלאלוף: אדון סתוי, בבקשה.

<אלי סתוי: שלום רב לכולכם, שמי אלי סתוי, אני נציג העסקים הקטנים בענף המזון בישראל, נציג עמותה שנקראת "מזון ומכולת", שהוקמה במיוחד על מנת לאגד את כלל העסקים הקטנים בענף המזון – מכולות, מינימרקטים - - -

אלי אלאלוף: לעניין, בבקשה.

<אלי סתוי: כבוד היושב-ראש וחברי הוועדה היקרים, כנדבך נוסף וחשוב וראוי לחוק המזון ולרפורמת הקורנפלקס החשובה לצורך קידום התחרותיות והשקיפות בענף המזון הריכוזי בעולם, באה אלינו לאחרונה גם יוזמה חשובה ומשלימה בשם תוכנית מנכ"ל 649 שתוכננה וגובשה ביוזמת הסוכנות לעסקים קטנים במשרד הכלכלה ואשר - - -

אלי אלאלוף: מה הקשר?

<אלי סתוי: אני כבר מגיע.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: תגיע ישר.

<אלי סתוי: אני רוצה לנצל את הבמה המכובדת הזאת ולהודיע לכל הספקים החדשים שמצטרפים כתוצאה מהרפורמה המבורכת הזאת כספקים לענף המזון, להגיע אלינו על מנת לשתף פעולה בשרשרת אספקה יעילה שתשרת אלפי קמעונאים בענף המזון לרווחת לקוחותיהם, שהם כלל הציבור במדינת ישראל.

<אלי סתוי: תודה רבה.

אלי אלאלוף: אני מברך אתכם.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<גליה שגיא: גליה שגיא, התאחדות התעשיינים.

<גליה שגיא: קודם כול, אחרי הפירוט שהיה, להגיד שאנחנו גם עדים לפעילות המאומצת של משרד הבריאות בהטמעת הרפורמה ובעיקר הנכונות והמעקב אחרי הפרטים הקטנים - אם משהו נתקע, אם משהו מתעכב – אז בהחלט מגיעה גם מילה טובה על זה.

<גליה שגיא: יש לי כמה הערות ושאלה.

<גליה שגיא: קודם כול מבחינת מסמך מדיניות האכיפה, אני מבינה למעשה שאם התקנות עוברות היום - - -

<קריאה: עברו.

<גליה שגיא: עברו, אז למעשה עברו לפני שיש לנו מסמך של מדיניות אכיפה.

<רוית ארבל: יש הצהרה, לדעתי אפילו לפרוטוקול, שזה יהיה קודם.

<רוית ארבל: שקודם כול יהיה לנו את מסמך מדיניות האכיפה ואז יהיו לנו התקנות.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: יש התייחסות להערות?

<אלי גורדון: אנחנו כן עובדים על יצירת מסמך מדיניות נוהל.

<אלי גורדון: אנחנו נשתדל לעשות את זה מהר ככל הניתן.

<אלי גורדון: כמו שאמרתי, יש יותר ממשימה אחת ואנחנו מנסים לתעדף אותן בצורה נכונה.

<אלי גורדון: נשתדל שעד לפרסום ברשומות ניצור איזשהו מסמך ראשוני, לפחות שיהווה בסיס להערות הציבור במידת הצורך.

<גליה שגיא: אז אפשר לקבוע שהתקנות נכנסות לתוקף רק לאחר שיפורסם המסמך?

<אלי גורדון: אני מבקש שלא לעשות זאת, אחרת אין לנו כלי פיקוח נכון.

אלי אלאלוף: אני מבקש שהנהלים ייגמרו תוך פרק – כמה זמן אתה מעריך?

<אלי גורדון: בין ייגמרו לבין שתצא איזושהי טיוטה ראשונית, אני יכול לבקש אם אפשר שהיושב-ראש יסכים לכך שעד לפרסום ברשומות אנחנו נוציא טיוטה ראשונית.

אלי אלאלוף: פרסום ברשומות – תעזרו לי – כמה זמן זה לוקח?

<אלי גורדון: שבוע, עשרה ימים.

<שרון גוטמן: אני מבקשת להוסיף.

<שרון גוטמן: חוץ מנוהל אכיפה יש עוד שני נהלים שהפרק מדבר עליהם והם נהלים שעוסקים בהתחייבות להימנע מהפרה והתראה.

<שרון גוטמן: הנהלים האלה הם קודמים, הם גם קבועים בחוק עצמו, ולכן הנהלים האלה ייצאו לפני נוהל האכיפה, ואני סבורה שאם יקבלו התראה זה יספק אתכם.

<שרון גוטמן: אנחנו לא מתכוונים להתחיל, עם התחלת העיצומים, להטיל עיצומים על כל עוסק ועוסק.

<שרון גוטמן: יצאו התראות בהתחלה לפי הנוהל.

אלי אלאלוף: כשטיוטת הנהלים תהיה מוכנה אני מבקש לקבל באופן אישי – כיושב-ראש הוועדה – הודעה על כך.

אלי אלאלוף: אוקיי?

<גליה שגיא: שאלה נוספת לעניין ההצהרה שהוראות שחלות על יבואנים מהשטחים ייכנסו לתוקף רק עוד חצי שנה.

אלי אלאלוף: נכון.

<גליה שגיא: אז להבין תחת איזה חוק הם פועלים היום.

אלי אלאלוף: הנהלים הקודמים.

<אלי גורדון: ההסדרים הקיימים.

<גליה שגיא: אנחנו דווקא ממש חיכינו להתחלת האכיפה כי אנחנו מרגישים בשטח ורואים גם מוצרים שנכנסים שלא עומדים בתקנים, שמוברחים הרבה פעמים ושיוצרים - - -

אלי אלאלוף: מסיבות מורכבות שאתם יכולים לנחש אותן זה נדחה בעוד שישה חודשים, אבל תוך שישה חודשים יפעלו לפי הנהלים החדשים ובינתיים ימשיכו בקיימים, אני מקווה עם הקפדה יתרה של כל הגורמים על מה שנכנס לארץ.

<גליה שגיא: נושא נוסף.

<גליה שגיא: החוק מגדיר בין השאר את נושא העלויות הסבירות, וגם בסעיף 1(3) לקבוע את אמות המידה בהסדרה במדינות המפותחות.

<גליה שגיא: כבוד היושב-ראש מכיר את עמדת התאחדות התעשיינים שמברכת על תחרות ובוודאי של הפחתת עלויות, אבל היצרנים מרגישים שהם למעשה מופלים לרעה למול היבואנים בכל נושא של ייבוא חומרי הגלם שלא מוצמד לחקיקה, לא מוצמד לתקנות שקיימות לדוגמה באירופה.

<גליה שגיא: ובעוד אנחנו צריכים – זה נושא שהעלינו אותו לא אחת לאורך הדיונים, מנהל שירות המזון מכיר אותו – בעוד אנחנו נאלצים בחומרי הגלם שלנו לעמוד בחקיקה שהיא מחמירה יותר ויכולים לעמוד בה, פשוט יש לזה משמעויות כלכליות כי צריכים לייבא מדברים אחרים או לעשות את ההתאמות, המוצר הסופי בסופו של דבר שנכנס לארץ לא נבדק על-פי אותם תקנים והמשמעות היא שלנו לא נותנים את האפשרות לתחרות הוגנת מול הייבוא.

<גליה שגיא: כתוצרת הארץ שמקפידה על התקנות אנחנו מבקשים שיימצא לזה פתרון.

אלי אלאלוף: זה נראה לי נושא מורכב, לא?

אלי אלאלוף: בוודאי לא תקבלו תשובה מספקת כרגע.

<אלי גורדון: בזמנו, במסגרת העבודה התייחסנו לסוגיה הזאת.

אלי אלאלוף: למה שלא יתקיים דיון ספציפי ביניכם, בין משרד הבריאות וגם האוצר והתאחדות התעשיינים בעניין הזה?

<אלי גורדון: אדוני היושב-ראש, הדיון הזה התנהל כבר כאן תוך כדי עבודה וגיבוש סעיפי החוק.

<אלי גורדון: צריך להבין שהמבוקש פשוט בלתי ישים מכיוון שאין מדינה בעולם שיודעת להגמיש את דרישותיה בהתאם למהות המוצר או סוג המוצר.

<אלי גורדון: כאשר מדובר בדרישות החקיקה הן אחידות גם לחומר גלם וגם למוצרים.

<רוית ארבל: אנחנו מדברים על פתרון אחר.

<רוית ארבל: העיקרון נדחה בהליכי החקיקה של החוק הזה.

<רוית ארבל: צריך להפריד בין העיקרון הכללי – ניסינו שיעבור איזשהו סעיף כללי בחוק שיפריד בין חומר גלם לבין חומרים סופיים, וזה נדחה, אבל זה נדחה מתוך רעיון שבסופו של דבר, זה גם נקבע, תהיה הסדרה לפי מה שמקובל במדינות המפותחות.

<רוית ארבל: מה שקורה בפועל, שיש עניינים שהם מאוד מאוד חיוניים בהרבה מאוד חומרי גלם שמיובאים לארץ, שמשמשים בסיס להרבה מאוד מוצרים שמיוצרים כאן, שהרפים בהם שונים ממה שמקובל באירופה, וזה יוצר קושי.

<רוית ארבל: אנחנו לא מדברים על פתרון של לשנות את החוק אלא לקבוע את הרף בצורה כזאת שיתאם לפחות את המקובל באירופה כדי לאפשר לנו לייבא משם.

אלי אלאלוף: אז אני שוב חוזר.

אלי אלאלוף: ברשותך, יש לי בעיית זמן וחבר הכנסת איל בן ראובן נכנס כדי לדון בנושא אחר.

אלי אלאלוף: ברוך הבא לוועדה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד – זה נראה לי נושא כל כך מהותי, שלא ניתן יהיה ודאי בשלוש דקות שנותרו לפנינו לדון בזה.

אלי אלאלוף: אני מאוד ממליץ, ברשות נציג האוצר ואנשי משרד הבריאות ואתם, תשבו ותדונו בעניין הזה.

אלי אלאלוף: אם צריך לנסות ולהביא הצעה מתקנת או משלימה – אני חושב יותר משלימה מאשר מתקנת – אני בעד לקיים את הדיון ולראות איך אפשר לסגור את זה.

אלי אלאלוף: מקובל?

<קריאה: כן.

אלי אלאלוף: בבקשה, רז.

<רז הילמן: אני קודם כול מברך על האמירה של הוועדה לגבי נהלי האכיפה.

<רז הילמן: גם מבחינתנו זה ממש ממש קריטי.

<רז הילמן: יש עוד שני נושאים שאנחנו חושבים שהוועדה צריכה להיות מעורבת ולדחוף.

<רז הילמן: האחד זה תקנות המסרים, החוק כבר מגדיר שבעצם עד סוף נובמבר צריכים להגיש לוועדה.

<רז הילמן: צריך להבין שאם לא יגישו עד סוף נובמבר לוועדה את התקנות האלה, ב-30 במאי נכנסות לתוקף החמרות מאוד מאוד משמעותיות בדרישות האלה, וכדי שהעסקים יוכלו להיערך הם צריכים לדעת מראש מה בכל זאת מותר, אז זה ממש קריטי שעד סוף נובמבר התקנות יובאו לוועדה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: קיבלת התחייבות מהממונה שעד סוף נובמבר התקנות יגיעו אלינו.

<רז הילמן: תודה רבה.

<רז הילמן: והנושא של טיוב הרגולציה, אם הוועדה יכולה ללוות אותנו בתהליך הזה כדי שהתהליך יתקדם מהר.

<רז הילמן: זה ברור שזה לא משהו שייפתר בתוך חודש אבל - - -

אלי אלאלוף: אם עוד לא הרגשתם שאנחנו רוצים ואוהבים ללוות אתכם, אז טעית.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים ואנחנו נקיים דיון.

אלי אלאלוף: אומנם עכשיו נכנסים לאיזה שוונג של חוק ההסדרים והתקציב בכלל, אבל אנחנו נמצא את הזמן.

אלי אלאלוף: אני מציע שבאמת נקבע דיון בסוף נובמבר כדי לראות את המצב של הכנת המסמכים השונים – אם זה תקנות או נהלים או דברים.

<ענת כהן שמואל: שיגישו לנו קודם.

אלי אלאלוף: ודאי.

אלי אלאלוף: בתנאי שמגישים.

<גליה שגיא: תקנות נוספות שאנחנו מחכים להן מאוד זה תקנות של חומר מחולל מחלה.

אלי אלאלוף: אני לא אמנע מכם.

אלי אלאלוף: אני רציתי לשמוע את הווטרינרים, איך הם מרגישים ברפורמה הזאת.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: משה רפאלוביץ, יושב-ראש ארגון הרופאים הווטרינרים ברשויות.

<ד"ר משה רפאלוביץ: אנחנו מאז שנחקק החוק רואים עצמנו שותפים ליישום שלו ופועלים באופן הדוק יחד עם מרכז השלטון המקומי ועם משרד הבריאות בפורומים משותפים כדי ליישם את החוק בצורה המיטבית וכדי לסייע לכל הגורמים ליישם אותו.

<ד"ר משה רפאלוביץ: שיתוף הפעולה עם משרד הבריאות, צריך להגיד, הוא מיטבי.

<ד"ר משה רפאלוביץ: הביקורת שהייתה לנו על החוק נגמרה ביום שהוא נחקק, ומרגע שהוא נחקק הוא חוק מדינה ואנחנו חלק מהמדינה הזאת וחלק מהתקוות להביא אותה למקום יותר טוב.

<ד"ר משה רפאלוביץ: אנחנו פעלנו כפי שהתחייבנו בוועדה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: הקמנו 20 תחנות אזוריות, הן עובדות היום.

<ד"ר משה רפאלוביץ: כל חברה שרוצה להצטרף יכולה להצטרף.

<ד"ר משה רפאלוביץ: הצטרפו כבר למעלה מ-90 חברות.

<ד"ר משה רפאלוביץ: כל מה שנדרש מהחברות זה דיווח אלקטרוני מסודר לפני השיווק.

<ד"ר משה רפאלוביץ: זמני הבדיקה התקצרו מאוד, מרחקי הבדיקה התקצרו מאוד, שעות הבדיקה מתארכות עכשיו בהתאם לסיכומים עם משרד הבריאות, מתארכות ממחר ל-24 שעות ביממה בעצם לבדיקות המדגמיות, החברות שנופלות במדגם, וההתייעלות של זה היא מאוד גדולה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: אנחנו רואים ושומעים את זה גם מהתגובות מהחברות שהצטרפו להסדר, שהן שותפות שלנו לתהליך הזה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: גם משרד הבריאות כמובן שותף לתהליך הזה, עם הרבה מאוד הערות והרבה מאוד תיקונים והרבה מאוד למידה שקורית בדרך.

<ד"ר משה רפאלוביץ: המיקום של 20 התחנות האלה נקבע בזמנו יחד עם החברות המשווקות, כל מי שרצה להתייחס הזמנו אותו אז להתייחס.

<ד"ר משה רפאלוביץ: חלק בחרו להתייחס ושינינו בהתאם, חלק בחרו אז לא להתייחס וזה בסדר, ואנחנו עדיין פתוחים לשינויים ושומעים כל הזמן בקשות לשינויים ואנחנו מבצעים אותם.

<ד"ר משה רפאלוביץ: השינוי הקרוב הוא דוגמה טובה לזה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: בסך הכול המערכת עובדת יפה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: צריך להגיד שהממצאים שאנחנו מעלים עכשיו מהשטח ומתחילים להיות מתועדים במערכת ממוחשבת – יש לנו מערכת ממוחשבת דור א' שהולכת להתחלף בזמן הקרוב מאוד למערכת דור ב' שהיא כבר הרבה יותר משוכללת והרבה יותר טובה – המערכת הראשונה בעצם אופיינה לפני שהחוק נחקק, עכשיו אנחנו על סמך החוק מקימים מערכת חדשה בשיתוף משרדי הממשלה, והמערכת הזאת תיתן הרבה מאוד נתונים גם על פסילות שקורות בדרך, וצריך להגיד שחלק מהדברים שעולים שם הם דברים מזעזעים.

<ד"ר משה רפאלוביץ: לא אלאה את הוועדה עכשיו, לא רצינו להביא סיכומים כי הסיכומים האלה, רק עכשיו אנחנו מתחילים להכין אותם, אבל מה שעולה בחלק מהמקרים אלה דברים קשים מאוד ואנחנו נביא אותם בהמשך הדרך.

<ד"ר משה רפאלוביץ: אנחנו מעבירים את הדברים היותר מסובכים להתייחסות משרדי הממשלה, מדווחים על תקלות שאנחנו מוצאים בדרך.

<ד"ר משה רפאלוביץ: בחלק מהמקרים תקלות קשות ובחלק ממשחטות וממפעלים שלא היינו מצפים שיהיו בהם תקלות קשות כאלה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: אנחנו מעבירים את זה למשרדי הממשלה.

<ד"ר משה רפאלוביץ: לצערי, עוד לא קיבלנו התייחסויות.

<ד"ר משה רפאלוביץ: פרט לזה שהם הולכים לבדוק את המקרים שהעברנו, לא קיבלנו התייחסות מה בוצע ומה תוקן שם, אבל אני מניח שהדברים האלה קורים.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת חאג' יחיא מצטרף כבר לדיון הבא.

<ד"ר משה רפאלוביץ: והדבר האחרון זה לגבי היבואנים, יבואני הבשר, שבעצם אמורים לדווח ולשלם אגרת פיקוח בשווקים לפי החוק.

<ד"ר משה רפאלוביץ: אנחנו פנינו כמו שאדוני יודע למשרד החקלאות בבקשה לגרום לזה שהיבואנים ידווחו.

<ד"ר משה רפאלוביץ: יבואנים לא מדווחים היום ולא משלמים.

<ד"ר משה רפאלוביץ: יש סנקציה בחוק שקובעת שיבואן כזה בעצם לא יכול לשווק את המוצרים שלו.

אלי אלאלוף: מה צריך לעשות כדי שזה יופעל?

<ד"ר משה רפאלוביץ: מי שמעסיק את הרופאים בבתי הקירור של הבשר המיובא, צריך להורות לרופאים לא להוציא תעודות וטרינריות כפי שהחוק מחייב.

<ד"ר משה רפאלוביץ: זאת סנקציה שהחוק קובע.

אלי אלאלוף: מי אמור להוציא את ההוראה הזאת?

<ד"ר משה רפאלוביץ: לדעתנו מי שמעסיק אותם זה משרד החקלאות.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: הבנתם?

אלי אלאלוף: אני מאוד רוצה שמשרד החקלאות, לאור מה שאמרתי לפני כן ולא אחזור – זה היה מספיק ברור, וכאוס – אני מבקש שבסוף החודש משרד החקלאות יגיד לנו מה הוא עושה ומה עוד לא עשה, ושיתייחס גם ונקיים דיון גם בכל החלק הווטרינרי בחוק המזון.

<אפרת אביאני: אפשר רק משפט, אדוני?

אלי אלאלוף: לא, לא, עכשיו זה מאוחר.

<אפרת אביאני: יש פה האשמה.

אלי אלאלוף: אוקיי, אבל אנחנו לא בבית-משפט, בינתיים אנחנו רק בוועדה וזה מספיק.

אלי אלאלוף: בסוף נובמבר אנחנו נקיים ישיבה שתכלול כפי שאמרתי את כל הנושא של היערכות משרד החקלאות לחוק המזון, ליד משרד הבריאות כמובן.

אלי אלאלוף: אני ארצה דיווח מאוד מפורט מקבוצת הווטרינרים והמערכת שמופעלת בשטח, וזה מאוד מרשים לדעת שיש כבר 20 תחנות או מרכזים מסוג זה.

אלי אלאלוף: וברשות

אלי אלאלוף: כם, אני רוצה גם לסיים את הדיון בשלב זה ולהודות.

אלי אלאלוף: כפי שאמרתי, יש הרבה הרבה מאוד מה לשפר, יש הרבה מה לתקן, אנחנו פתוחים לשינוי.

אלי אלאלוף: אני מוכן לקבל פניות ישירות, לא רק בישיבות, גם לפני הישיבות.

אלי אלאלוף: אנחנו נרצה לראות את זה.

אלי אלאלוף: תרשו לי גם להוסיף, בדיווח של הישיבה הקרובה נרצה לשמוע איך מופעל היום חוק המזון בצה"ל ולדעת מה ההשפעה – האם זה קרה, האם זה קורה, מה ההשפעה, החיובית, אני בטוח שאם זה קורה אז זה כבר חיובי ואני רוצה להודות באמת לך, אלי, לכל הצוות של משרד הבריאות במיוחד על ההובלה של היישום.

אלי אלאלוף: אני בטוח שאנשי האוצר ממשיכים ומלווים אותך באופן אינטנסיבי ואנחנו חושבים שזו אחת המהפכות בנושא המזון ולא רק ביוקר המחיה.

אלי אלאלוף: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.