הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 46, 2016-06-14 11:30

סתיו שפיר: אנחנו נפתח את הישיבה המשותפת של ועדת המדע בראשות חבר הכנסת אורי מקלב וועדת השקיפות בראשותי והיום אנחנו עוסקים בחוק ובתוצאותיו ובהחלטת ממשלה שהגיעה בעקבות החוק.

סתיו שפיר: זה חוק שחבר הכנסת מקלב ואני הגשנו כבר לפני שנתיים, אני חושבת, ואני מודה שעצם הגשת החוק הרגישה לשנינו מעט מוזרה מאחר שנראה שמדובר בנושא שהיה צריך להתפתח באופן טבעי עם השינויים הטכנולוגיים, רק שמשום מה היה צריך להביא חוק כדי לעגן אותו במציאות, ואני מדברת על האופן שבו מתקשרים משרדי ממשלה וספקי שירות עם הלקוחות שלהם, עם האזרחים.

סתיו שפיר: הדואר האלקטרוני הגיע לישראל בשנת 1981.

סתיו שפיר: עבר מאז לא מעט זמן, חלקנו לא היו עדיין בחיים ב-1981, ולמרות שהוא הגיע ב-1981 לישראל - - -

אורי מקלב: אני הייתי נשוי, לי כבר הייתה ילדה.

סתיו שפיר: כל אחד וקצב ההתקדמות שלו.

סתיו שפיר: ולמרות שהוא הגיע כבר ב-81' לישראל עדיין יש כמות מכובדת של משרדי ממשלה ושל ספקי שירות, גם במגזר הפרטי, שלא משתמשים בו.

סתיו שפיר: במקום לאפשר לאזרחים לקבל שירות בסיסי באמצעות אי-מייל ודרכי התקשרות שיש לכל אחד בבית, שלא עולים כסף, שאפשר בלחיצת כפתור להעביר מידע ולקבל מידע מספקים של שירותים בסיסיים, וביניהם כמובן הממשלה, במקום התהליך הפשוט הזה משרדי ממשלה וספקים פרטיים המון פעמים מבקשים מהציבור, מבקשים מהלקוח לעבור מסע מייגע כדי למצוא את המכשיר הנשגב והיוקרתי והוא מכשיר הפקס.

סתיו שפיר: אני יכולה לשאול את חברי הוועדה, למי יש מכשיר פקס בבית שלו?

<קריאה: דרך המחשב.

<קריאה: Fax to mail.

סתיו שפיר: למי יש מכשיר פקס, ממש מכשיר, בבית?

סתיו שפיר: אחת.

סתיו שפיר: מוצר היסטורי.

<קריאה: הוא משמש בתור מוזיאון.

סתיו שפיר: רוב הציבור לא מחזיק במכשיר המיושן הזה בבית ואז מה שגורם התהליך הזה זה שצריך ללכת ולחפש מאיפה אפשר לשלוח את הפקס, להשתמש במשרד של הדוד שנמצא איפה שהוא כדי להעביר את הפקס.

סתיו שפיר: אנחנו אף פעם לא יודעים אם הוא באמת הגיע, יש מכשיר פקס אחד בתוך המשרד, המקום שאליו אנחנו מגיעים, ולהתחיל לחפש ולעקוב אחר הניירות, לכו תדעו, וגם כשהוא חוזר אלינו אנחנו צריכים לעשות את האישור אחר כך טלפונית כדי להבין שהדבר הזה הגיע.

סתיו שפיר: זה לא עובד, זה מכשיר מיושן.

סתיו שפיר: אני בסדר גמור עם זה שהוא ימשיך להיות באיזה שהוא שימוש, אבל הוא לא צריך להיות השימוש היחידי.

סתיו שפיר: אני חייבת לספר עוד דבר שהפתיע אותי.

סתיו שפיר: אני עשיתי בעצמי כמה טלפונים למשרדים שונים, לפני שנה בערך, כאזרחית, לא הצגתי את עצמי כחברת כנסת, פשוט פניתי אליהם כלקוחה ושאלתי אותם איך אפשר לקבל מידע או איך אפשר לשלוח להם מכתב בנוגע לכל מיני עניינים.

סתיו שפיר: באחד המשרדים שפניתי אליהם הגעתי למחלקת הביקורת במשרד.

סתיו שפיר: שאלתי איך אני יכולה להעביר פנייה של ביקורת ואמרה לי הפקידה במשרד שאני יכולה להעביר את זה בפקס.

סתיו שפיר: אמרתי לה 'אין לכם שום שירות להעביר במייל?

סתיו שפיר: אין לי פקס בבית, מאיפה אני אעביר לכם בפקס?

סתיו שפיר: ' אז אמרה לי הפקידה, 'לא, היה לנו מייל לכמה חודשים, אבל קיבלנו יותר מדי פניות אז החלטנו לעבור בחזרה לפקס'.

סתיו שפיר: הבנתם?

סתיו שפיר: אז אנחנו היום דנים כאן בישיבה המשותפת של הוועדות על החלטה 1008 שהתקבלה בינואר 2016 על ידי הממשלה וקבעה עיקרון פשוט וגורף, לצד כל מספר פקס צריך גם לפרסם פרטי התקשרות במייל.

סתיו שפיר: צוות התחקירנים והמתנדבים שלנו עשו בדיקה של איזה משרדים כבר מאפשרים שימוש במייל והאם מקבלים מהם תשובות, לאלה שמאפשרים, ואנחנו נספר לכם על התוצאות בהמשך.

סתיו שפיר: נפנה למשרדים, לשאול אותם מה ניתן לעשות כדי לזרז את העניין הזה.

סתיו שפיר: אני רק אגלה כסוד, המציאות שבה אפשר לתקשר באופן פשוט ונוח עם משרדי הממשלה עדיין לא כאן.

סתיו שפיר: שוב, אנחנו נוגעים כרגע רק למשרדי הממשלה ולא לספקים פרטיים, שזה גם חלק מהצעת החוק שחבר הכנסת מקלב ואני הגשנו בזמנו.

אורי מקלב: אחרי דברי הפתיחה אין הרבה מה להוסיף, אבל קודם כל אני אספר לכם מדוע הוועדה הזו היא ועדה משותפת.

אורי מקלב: הוועדה המשותפת לוועדת השקיפות ולוועדת המדע והטכנולוגיה זה שאם לא הייתה קיימת ועדת השקיפות בעצם ועדת המדע והטכנולוגיה הייתה אמורה לדון בנושא של השקיפות שכולל נגישות לאזרח, ישראל דיגיטלית ועוד פרויקטים שהוועדה הייתה אמונה עליהם.

אורי מקלב: הכנסת הקימה ועדה מיוחדת בראשותה של חברתי, חברת הכנסת סתיו שפיר, רק כדי לתת מבט ולתת פוקוס מיוחד ולקדם את הדברים האלה.

אורי מקלב: עוד דברים, אבל גם את הדבר הזה, כדי לקחת את המשרדים ולקדם את כל הנושאים האלה בגלל שאנחנו רואים בנושאים האלה נושאים מאוד מאוד חשובים.

אורי מקלב: סתיו הזכירה את זה בקצרה, אבל קודם כל משרד שלא מתפקד בטכנולוגיה של היום, קשה להאמין שהוא יעיל, קשה להאמין שהתפקוד שלו הוא תפקוד טוב.

אורי מקלב: אם הוא לא טוב בזה, הוא גם לא טוב בחלקים אחרים, אין ספק שזה משפיע על התפקוד שלו.

אורי מקלב: אנחנו חושבים שהמשרדים צריכים לעבוד בצורה עכשווית, יעילה, מתאימה.

אורי מקלב: זה לא קיים כשאין את כל הטכנולוגיה המתקדמת, הבסיסית בכלל.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להתקדם אם אין טכנולוגיה בסיסית.

אורי מקלב: דבר שני אנחנו רואים את זה כשירות לאזרח.

אורי מקלב: מה שהיום נהוג עם האזרחים, איך שהם מתנהלים היום, אנחנו לא יכולים לדרוש מהם לנסוע ברוורס.

אורי מקלב: להרבה אנשים נמאס לנסוע ברוורס.

אורי מקלב: הדבר השלישי וגם החשוב, אנחנו מחברים את זה גם לנושא השקיפות.

אורי מקלב: שקיפות זה לא רק מה שהממשלה עושה ואיך שהיא פועלת, חלק מהתהליך זה כדי שתהיה אפשרות לראות מה הממשלה עושה והדברים האלה, ההתקדמות, היא זו שנותנת את הדרך.

אורי מקלב: הדברים האלה נותנים לנו באמת לפעול כראוי.

אורי מקלב: והדבר האחרון, שהוא גם חשוב, שזה מגדיל פערים.

אורי מקלב: אם אנחנו לא מתקדמים בדבר הזה זה מגדיל פערים באופן טבעי.

אורי מקלב: יש מי שיכול למצוא דרך עוקפת ויש אנשים שלא יכולים למצוא את הדרך העוקפת, ואנחנו מגדילים את הפערים.

אורי מקלב: מכל הסיבות האלה שאנחנו אומרים אנחנו חושבים שלכן צריך לשים את הדגש ומקדישים ישיבות ופעילות רבה בנושאים האלה.

אורי מקלב: אני רק רוצה לספר לכם, כפי שראיתם, אני כבר ב-1981 הייתי נשוי עם ילדה, וסתיו היא זו שדוחפת ומקדמת, אבל אני גם היום מתאים את עצמי לטכנולוגיה.

אורי מקלב: לקח לי זמן, אבל גם אני צריך מכשיר, אמנם כשר, אבל שיש בו את כל הדברים הנלווים לכך כדי שזה יהיה מכשיר עבודה.

אורי מקלב: בלי זה אני לא יכול לתפקד היום בעניינים האלה.

סתיו שפיר: למרות שראוי לציין שאתה מחזיק גם במכשיר היסטורי.

אורי מקלב: זה מכשיר נוסף, כדי לייעל את העבודה שלנו, כדי לראות כל הזמן, להזכיר לאדם איפה אתה צריך להיות.

אורי מקלב: אבל יחד עם זאת, אמרתי את זה גם כאן בוועדה, אבל נראה לי שהאנשים שנמצאים כאן היום לא שמעו ממני את זה, הוריי, שיהיו בריאים, יש להם בלי עין הרע עשרות נכדים ונינים, שבט בלי עין הרע גדול, כמובן עברו שנות ה-80, אנחנו כבר נמצאים עמוק אחרי שנות ה-80 וכבר שנתיים שהתקשור להם היום עם הנכדים ועם המשפחות הוא דרך המייל.

אורי מקלב: אין דבר כזה היום שרק מרימים טלפונים.

אורי מקלב: כל בשורה טובה, כל נכד, נין, נכדים כבר לא נולדים, אבל נינים של הילדים, בלי עין הרע, וזה קורה לרוב ולהודיע מתי הברית ומה היה ואיך היה, התקשור הוא דרך המייל.

אורי מקלב: גם פרשת השבוע, לקראת יום שישי אבי מכין את התוכן, אמי זאת שמקלידה וזה עובר לכולם.

אורי מקלב: לקראת חג השבועות קיבלנו שלושה דפים של חידושים ותובנות לקראת החג, שהם הכינו את זה וההקלדה הייתה מדויקת.

אורי מקלב: זה לא בעיה, אמי עבדה במשרד ראש הממשלה כפקידה.

אורי מקלב: בכל אופן אנחנו היום, גם אתם, אתם ודאי תציגו את זה, אנחנו עושים מאמצים גדולים מאוד, כי אנשים שכבר הם דורות, אזרחים ותיקים, לקדם אותם לקראת הטכנולוגיה, עושים בזה מאמץ, משקיעים בזה כסף והאנשים האלה מוכנים.

אורי מקלב: זה בכל אופן תפיסה של מייל, עם כל המשמעות של מייל, ללמוד את הדבר הזה, הם מתפקדים מאוד טוב, מתקשרים מאוד טוב, זה באמת עולם שלם שהיום אנשים - - - אני מביא דוגמאות, מצד שני אנחנו המשרדים, איפה אנחנו נמצאים?

אורי מקלב: אנחנו דורשים מאחרים ואנחנו המשרדים עובדים כמו חורנים, סליחה על הביטוי הזה.

אורי מקלב: לכן אנחנו רואים כיעד לקדם את הדברים והחוק, שחברת הכנסת שפיר, ברוב נימוסה ורוחב ליבה, אומרת שזה שלי ושלה, אבל זה שלה ושלי, שלה וקצת תוספת שלי, וזה הביא להחלטות ואנחנו חושבים שההחלטה היא, בלי שאנחנו דוחפים אותה ובלי שאנחנו נראה איפה היא מתקדמת היא תיסחב הרבה זמן, זאת הסיבה שלקחנו את כל הנושא.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: ובאמת שיתוף הפעולה הזה, בין ועדת המדע וועדת השקיפות, הוא מאוד מאוד טבעי, כי כדי לייצר שקיפות, ושקיפות היא גם נגישות, היא נגישות למידע, אנחנו חייבים שהטכנולוגיה תעמוד במקומה, בטח טכנולוגיה שקיימת כבר, כמו שאמרנו, משנות ה-80 והיה אפשר מזמן להפוך את זה ובלי צורך בשום חוק.

סתיו שפיר: הסיבה שהדבר הזה לא קודם היא כי לא לכולם יש אינטרס לספק שירות, זאת האמת.

סתיו שפיר: הרבה דברים מראים על השירות במגזר הציבורי, אנחנו מאמינים, שנינו, שהמגזר הציבורי חייב להיות ספק השירות הטוב ביותר, לא רק להשתרך אחר השירות שניתן במגזר הפרטי, וגם על זה יש טענות רבות, הוא חייב להיות הטוב ביותר, לספק שירות בסיסי, מהימן וכמובן בלי כסף, או בזיל הזול מבחינת הגישה לצרכן, הלקוח, האזרח.

סתיו שפיר: במקרים שבהם מדובר זה אפשרי, ובמקרה הזה של תקשורת באי-מייל, אין פשוט מזה, פשוט אפשר לספק כתובת מייל ואז מה שזה דורש מבחינת המשרד זה להעמיד את האנשים שיענו למייל, יספקו תשובה לפניות בזמן הולם, ואם זה בטפסים, יידעו לקבל אותם בצורה נגישה ביותר לאזרח.

סתיו שפיר: נמצא איתנו היום גם ראש רשות התקשוב הממשלתית, מר יאיר פראנק, שהוא גם שותף בכיר לדרישה הזאת לשקיפות, הוא עשה עבודה מאוד חשובה.

סתיו שפיר: אני אקריא לך ולכולם מה עלה מהבדיקה העצמאית שאנחנו עשינו בפניות ציבור ששלחנו למשרדים.

סתיו שפיר: מתוך 32 בדיקות ל-22 משרדים יש מייל לפניות ציבור, ומתוך 22 שיש להם מייל עשרה משרדים לא ענו למייל.

סתיו שפיר: כלומר היו 11 משרדים שיש להם מייל ושגם עונים למייל הזה.

סתיו שפיר: מתוך עשרה שאין להם מייל, יש להם מערכות ממוחשבות במקום, אבל מתוך עשר מערכות ממוחשבת לארבע אין אפשרות להוספת קובץ לפנייה, במידה שצריך את זה, ואנחנו יודעים שצריך את זה בהרבה פניות לאישורים, בקשות וכדומה.

סתיו שפיר: מבחינת אגפים שאינם פניות ציבור, בתשעה משרדים יש מייל לכולם, בשמונה משרדים לרוב האגפים יש מייל, בשישה משרדים לרוב האגפים אין מייל בכלל.

סתיו שפיר: בארבעה אין אף מייל, אני אגיד בדיוק מי?

סתיו שפיר: אבל חלקם משתמשים במערכות ממוחשבות, כמו למשל ביטוח לאומי, שאין מייל אבל יש מערכת ממוחשבת.

סתיו שפיר: אנחנו נעבור בין המשרדים כדי לברר איתכם מה מונע מההחלטה להתממש, אבל נתחיל ממר יאיר פראנק, שיוכל ודאי להאיר את עינינו.

אורי מקלב: כפי שאמרתי, גם אם יש מייל איך זה עובד.

אורי מקלב: יש מייל אחד למשרד, יש 30 אגפים, מה עושים עם המייל הלאה?

אורי מקלב: זה גם חשוב, שכשהמשרד יגיד שיגיד גם איך הוא עובד עם המייל.

<יאיר פראנק: ראשית תודה רבה ואני מברך על הדיון הזה.

<יאיר פראנק: אני חייב להגיד שעצם קיום הדיון היה סוג של קטלי

<יאיר פראנק: זטור, עד היום ב-12:00 בצהריים עוד קיבלתי דיווחים איפה המשרדים עומדים.

<יאיר פראנק: אז לפעמים אנחנו צריכים את האילוצים החיצוניים כדי שיניעו אותנו לפעולה וזה מצוין.

<יאיר פראנק: כמה דברים לפתיח.

<יאיר פראנק: החלטת הממשלה הזאת, קודם כל היא הוגשה בשיתוף של משרד ראש הממשלה עם המשרד לשוויון חברתי, זה חשוב לי לציין.

<יאיר פראנק: אני מבקש לשים את ההחלטה הזאת בקונטקסט הכללי.

<יאיר פראנק: זה עוד צעד בכיוון שאנחנו הולכים אליו, מצפן שהגדרנו במשרד ראש הממשלה, ששם את האזרח במרכז.

<יאיר פראנק: כמו שחברה עסקית מדברת על הלקוח במרכז, אנחנו מדברים על האזרח במרכז, הוא מצד אחד לקוח אבל מצד שני הוא גם בעל המניות ולכן אנחנו מתייחסים אליו ככזה.

<יאיר פראנק: בעידוד של מנכ"ל המשרד והמשנה למנכ"ל אנחנו פועלים לקדם את זה ואני רוצה לתת כמה דברים.

<יאיר פראנק: למשל נכון להיום אנחנו מנגישים לאזרחים כ-400 שירותים דיגיטליים מקצה לקצה.

<יאיר פראנק: רוצה לומר, אתה מתחיל את הפעולה ומסיים את הפעולה בתווך הדיגיטלי.

<יאיר פראנק: למשל מתן שם ליילוד, דיברנו על נכדים, ויש עוד הרבה כאלה, סדר גודל של 400 שירותים מתוך כרגע שאנחנו ממופים על 1,200.

<יאיר פראנק: אבל, עוד פעם, אלה מקצה לקצה וזה נושא שאנחנו בודקים אותו.

<יאיר פראנק: רק בשביל לסבר את האוזן, בשנת 2014 האו"ם מדד אותנו במקום 13 מתוך 193 מדינות בכמות השירותים.

<יאיר פראנק: אנחנו יודעים שזה מסוג הדברים שאם אתה לא רץ בספרינט אתה הולך אחורה ולכן אנחנו פועלים בזה.

<יאיר פראנק: זה פעם אחת.

<יאיר פראנק: פעם שנייה, אנחנו בעיצומה של מהפכה שאנחנו מעבירים את כל השירותים הדיגיטליים ואת אתרי האינטרנט המשרדיים לאתר ממשלתי אחד, כמו שאמרתי, ששם את האזרח במרכז, קודם כל השירותים שהוא רוצה.

<יאיר פראנק: עד כה הצטרפו רשות האוכלוסין, משרד התחבורה, משרד התיירות, משרד התרבות והספורט ואנחנו מקווים שעד סוף השנה הזאת יהיו שמונה משרדים נוספים ותוך כשנתיים נשלים את המשימה.

<יאיר פראנק: אני נפגש הרבה עם מנכ"לים במשרדי ממשלה ואני רואה שהקטע של אזרח במרכז ושירות נמצא באמת בסטייט אוף מיינד של מקבלי ההחלטות.

<יאיר פראנק: יש סוג של טרנספורמציה בתוך החשיבה הממשלתית לכיוון של השירות.

<יאיר פראנק: לפני כחודש אני נתתי סקירה במליאת הממשלה על הפעילות שלנו ואני שמח שגם ראש הממשלה הציב את הצורך במתן שירותים מקוונים לאזרחים כיעד ממשלתי ונותן לנו רוח גבית, גם קיבלנו משימה לארגן תוך כמה שבועות איזה שהיא תכנית שהוא מבקש שנראה לו כדי שהוא יוכל לאשר אותה בהחלטת ממשלה.

<יאיר פראנק: אנחנו נמצאים כאן בוועדת השקיפות, אז מאמץ מרוכז בסיפור של הנגשת מאגרי מידע.

<יאיר פראנק: מתחילת השנה עד לסוף אפריל העלינו כ-70 מאגרי מידע נוספים לאתר שסיפרנו בוועדה, שנקרא דאטה גוב ואחרון שבהם עלה לפני כמה ימים, של משרד הפנים, שמכיל את כל הדוחות המבוקרים של הרשויות המקומיות, שלהערכתנו זה בסיס מידע מאוד משמעותי.

<יאיר פראנק: יש שם מידע של בנק ישראל ושל הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הגנת הסביבה וכן הלאה.

<יאיר פראנק: אני באמת יותר מאשמח בהזדמנות אם תהיה ישיבה משותפת נוספת של שתי הוועדות שפשוט נבוא ונציג לכם מה כבר יש ולאן אנחנו הולכים.

<יאיר פראנק: ציינו חברת הכנסת סתיו שפיר וחבר הכנסת מקלב שהסיפור של הפקס זה טריוויאלי.

<יאיר פראנק: אין דיון בכלל, אבל כמה שהוא טריוויאלי אני חושב שבעידן הנוכחי בכל זאת הממשלה קיבלה החלטה וזה שם אותנו באיזה שהוא מקום טוב כי יש אמירה שאומרת שאנחנו גם בנושא טריוויאלי, אם הוא לא קורה, אנחנו רוצים לגרום לו שיקרה.

<יאיר פראנק: ועוד דבר שחשוב לציין, ואת הזכרת את זה, חברת הכנסת סתיו שפיר, שהמייל זה עוד כלי.

<יאיר פראנק: הקטע של, קראת לזה 'לצרף קובץ', אנחנו קוראים לזה file upload, זה גם כלי דיגיטלי שבהרבה מאוד שירותים אנחנו רוצים לאפשר את זה, לטעון את המסמכים, ולא שתשלח אותם אחר כך כצרופה נפרדת במייל, אלא שכבר במתן השירות תוכל לצרוך את זה.

<יאיר פראנק: יש כבר היום כמה שירותים כאלה שעובדים, למשל בקשה לצו קיום צוואה במשרד משפטים, או רישום למעונות יום במשרד הכלכלה, או תביעה לדמי אבטלה ודמי לידה בביטוח לאומי וכן הלאה וכן הלאה.

<יאיר פראנק: זאת אומרת הכלים האלה נותנים לאזרח ערך הרבה יותר גבוה, על אף שאנחנו מודעים שהקטע של הדואר האלקטרוני, זה נגיש, זה זמין, ואנחנו חושבים שבהחלט צריך לעשות שם.

<יאיר פראנק: אם אנחנו מסתכלים רגע אחד על חצי הכוס המלאה, אני חושב שמשרדים רבים פעלו ברוח ההחלטה ויש לי כאן דוח נכון להבוקר על המשרדים שדיווחו שהם או שסיימו את הסיפור לגמרי, או שהם ממש ממש בשלבים הסופיים של העסק, וזה הרבה יותר מאשר רק בדפי פניות הציבור, או בדף ה'צור קשר'.

<יאיר פראנק: יש הרבה מאוד מקומות שבשירות עצמו, כשאתה צורך את השירות מופיע מספר פקס והמשרדים שמו שם גם את כתובות המייל.

סתיו שפיר: אתם מבצעים מעקב אחרי המשרדים לראות מי באמת עונה למייל?

<יאיר פראנק: לא.

<יאיר פראנק: גם בהחלטת הממשלה לא נקבע שהאחריות לוודא שהדבר הזה קורה היא האחריות של רשות התקשוב או המשרד לשוויון חברתי, ההחלטה שמה את האחריות על המנכ"לים.

<יאיר פראנק: אנחנו חושבים שזה נכון ככה לעשות, אבל אנחנו כן עוקבים בצורה מדגמית כזו או אחרת איך העסק עובד.

אורי מקלב: באופן כללי כשיש כתובת מייל למשרד התחבורה - - -

סתיו שפיר: להם אין כתובת מייל.

אורי מקלב: אין, אבל למשרד אחר - - -

<יאיר פראנק: עוד רגע הוא יתייחס, אבל יש לו.

אורי מקלב: לאן זה?

אורי מקלב: פניות הציבור?

אורי מקלב: כשמדובר על כתובת מייל מה זה כתובת מייל?

אורי מקלב: זה פניות ציבור, זה ההנהלה המרכזית?

אורי מקלב: לאן זה הולך, מי פותח את זה בכלל?

<יאיר פראנק: בוא נפריד בין שני סוגים של כתובות מייל.

<יאיר פראנק: קודם כל יש כתובות מייל שהן כתובת מייל לבעלי תפקיד, אז עומד בעל תפקיד מאחורה.

אורי מקלב: זה ברור.

<יאיר פראנק: יש כתובות מייל שהן תיבות כלליות, כמו למשל בחלק גדול מפניות הציבור.

<יאיר פראנק: בתוך החלטת הממשלה נתנו למשרדים 90 יום להתארגן בדיוק בשביל הדברים האלה, על מנת שמאחורי כל כתובת מייל כזו, למי שעדיין לא מורגל שיש מישהו שעונה לו, יש מישהו שמקבל את המייל הזה ועונה לו.

<יאיר פראנק: אני מסכים איתך שזה לא קביל שכשנשלח כזה מייל אין מאחוריו תשובה.

<יאיר פראנק: אני לא יודע לתרץ את זה בכלל ואני לא מנסה.

סתיו שפיר: השאלה מי מפקח על זה.

סתיו שפיר: המנכ"לים, הם הולכים לשלוח לכם דוח על מה הקריטריונים למענה תשובה, בתוך כמה זמן אמורים לענות למייל, האם זה בוצע לאורך שנה.

<יאיר פראנק: יושבת כאן גב' צופית חי, שהיא מנהלת היחידה לשיפור השירות והורדת הנטל הבירוקרטי, חלק מרשות התקשוב.

<יאיר פראנק: אנחנו כרגע ממש בפוטו פיניש של הכנת דוח שהתבקשנו בהחלטת ממשלה 2097, החלטת ממשלה שקובעת את הסטנדרטים לשירות.

<יאיר פראנק: אחד מהסטנדרטים לשירות הוא גם זמני המענה, גם בהמתנה לטלפון וגם כששלחת מייל, או כששלחת דואר, או כל פנייה כזו או אחרת, כמה זמן לוקח לקבל אותה.

<יאיר פראנק: הדוח הוא מאוד מאוד רחב, אני מקווה שבשבוע הבא נסכם אותו אצל המשנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה ואכן אנחנו הולכים להנחות את המשרדים גם בדברים האלה.

<יאיר פראנק: יתרה מזאת, אנחנו נמצאים כרגע בעבודה וזה טוב להנחתה, כי רק אתמול ישבנו אצל נציב שירות המדינה, שמדברת על לקבוע בכל משרד ממונה על השירות.

<יאיר פראנק: יש כבר משרדים שעשו את זה, יש משרדים שעדיין לא עשו את זה, כדי שתהיה כתובת לבעל תפקיד שזה תפקידו, להנחיל את נושא השירות בתוך המשרד.

<יאיר פראנק: היחידה לשיפור השירות עושה הרבה מאוד קורסים, למשל עכשיו רץ קורס למובילי שירות במשרדים, אנחנו עושים קורסים למוקדנים, אנחנו פועלים בכיוונים האלה.

<יאיר פראנק: לצערי הרב בחלק מהמקומות, חצי הכוס המלאה, אנחנו מצליחים, ובחלק מהמקומות אנחנו לא כל כך מצליחים.

<יאיר פראנק: אבל הווקטור נע לכיוון החיובי.

אורי מקלב: אתה יכול לתת דוגמה של משרד שלא עושה את זה?

אורי מקלב: יש החלטת ממשלה 1008, מה המשרד עונה לכם?

אורי מקלב: המשרד בא ואומר שאין לו תקן?

אורי מקלב: מה מונע ממנו היום לעשות שבמקום הפקס, או במקביל לפקס, יש כתובת מייל.

אורי מקלב: בפקס גם צריך לצאת מנקודת הנחה שאם יש במשרד פקס, מישהו היה צריך לטפל בנייר הזה.

אורי מקלב: זאת נקודת ההנחה שלנו.

<יאיר פראנק: אני חייב להגיד לך שאף אחד מהמשרדים שעוד לא מוכן לגמרי לא ניסה לתרץ את הדבר הזה, לא ניסה לבוא ולהגיד 'תשמע, אצלנו זה ככה, אצלנו זה לא עובד, אצלנו זה לא יעבוד'.

<יאיר פראנק: יש גם סוג של תהליכי הטמעה בקרב אנשים שרגילים לעבוד, אתה יודע, 30 שנה לוקחים את הפנייה מהפקס, עכשיו היא מגיעה במייל.

<יאיר פראנק: אני מקווה שאין לנו מצבים שמישהו שולח מהמייל שלו לפקס, כדי שהפקס ידפיס את זה, כי ככה הוא רגיל לעבוד, אבל זה סוג של תרבות שצריך להנחיל אותה ואני חשב שהיא קורית.

סתיו שפיר: זה מצחיק, זה קצת מביך, מה זה תרבות שצריך להנחיל?

סתיו שפיר: הרי כל אחד מהפקידים שאמורים לספק שירות, גם הוא משתמש במייל וגם ההורים שלו כנראה משתמשים במייל ומעדיפים את זה על פקס וגם הסבים והסבתות, הרי זה המצב.

סתיו שפיר: הוא יודע שעדיף לתקשר ככה, אבל עדיין צריך לזרז ולתמרץ אותם לתקשר כפי שראוי ב-2016.

סתיו שפיר: זה מצחיק.

<יאיר פראנק: את צודקת במאה אחוז, אני לא יודע להסביר את זה.

סתיו שפיר: אני אתן לך את הדוגמאות, ואנחנו גם נפנה למשרדים לגבי זה, משרד הכלכלה, שיש הרבה על מה לתקשר אליו או לפנות אליו במייל, אין לו מייל.

סתיו שפיר: פקסים.

סתיו שפיר: לשכת התעסוקה, זה באמת - - -

<צופית חי: זה לא קשיים טכניים.

<צופית חי: אין פה משהו טכני.

סתיו שפיר: פקסים, לא מייל.

סתיו שפיר: כלומר בן אדם צריך ללכת ולחפש מכשיר פקס, אלוהים יודע איפה, כדי לפנות ללשכת התעסוקה.

<יאיר פראנק: יש בדואר, אפשר לעמוד שעה בתור בדואר לשלוח פקס.

סתיו שפיר: שלא נפתח את נושא הדואר.

<יאיר פראנק: יעלה 5 שקלים לעמוד.

<יאיר פראנק: את צודקת, ועוד נשמע את המשרדים, על אף שלי יש קצת עדכונים אחרים מהסקר שעשו לך, אבל עוד רגע נשמע את המשרדים.

<יאיר פראנק: כמו שאמרתי קודם, זה חלק מאוד קטן וטריוויאלי בתוך תפיסת העולם שאנחנו מנסים להנחיל למשרדים.

<יאיר פראנק: צר לי שיש עוד משרדים שזה לוקח להם קצת יותר, אבל כמו שאמרתי קודם, אני לא מרגיש שיש איזה שהוא בלם שבא ואומר 'לא, אני לא רוצה ככה, אצלי זה לא יעבוד ככה', אלא זה באמת יותר סוג של להזרים את העסק, קצת בפוש, קצת בדחיפה.

סתיו שפיר: ולפקח עליהם ולתמרץ אותם.

סתיו שפיר: זאת אומרת חייב להיות פה גם אלמנט שהם יודעים שפעם בחודש או פעם ברבעון לפחות הם עוברים בדיקה.

סתיו שפיר: לא סתם בדיקה של דיווח, אלא שאתם או מישהו אחר שולח אליהם מייל, כאזרח פשוט, ורואה כמה זמן לוקח לקבל תשובה.

סתיו שפיר: בדיוק כמו שאנחנו עשינו בלשכה עם המתנדבים שלנו.

סתיו שפיר: הם שלחו מיילים פשוטים, לא מחברת כנסת, אלא מאזרחים וראו כמה זמן לוקח לקבל תשובה על דבר כזה.

<יאיר פראנק: הרעיון מצוין, ניקח אותו למחשבה לראות איך אנחנו עושים את זה במסגרת סקרי השירות שלנו.

<יאיר פראנק: זה באמת רעיון מצוין, אנחנו נבחן את זה.

סתיו שפיר: אם אתם צריכים מתנדבים, אז - - -

<יאיר פראנק: זהו, תודה.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: אז אנחנו נתחיל מהמשרדים?

<צופית חי: אני ארחיב בנושא ה - - -

סתיו שפיר: כל הפחתת הבירוקרטיה עלייך?

<צופית חי: לא כל הפחתת הבירוקרטיה, קטונתי.

<צופית חי: צריך להפחית את הבירוקרטיה בשביל להפחית את הבירוקרטיה, אבל זה כבר דיון אחר.

<צופית חי: לא, אני אדבר קצת על ועדת הסטנדרטים, אולי בקשר הזה, כי העניין הוא לא המייל, כולם עובדים עם מייל ואין משרד שלא עובד עם מייל, העניין הוא הניהול של המייל ובכלל ניהול של פניות של אזרחים ולשם אנחנו מכוונים.

<צופית חי: אני אמשיך את מה שיאיר אמר, איך שאנחנו מקבלים פניות מאזרחים, מה אנחנו עושים איתם, האם אנחנו מודיעים להם, אנחנו משיבים להם, באיזה לוחות זמנים, מה האזרח צפוי לקבל, באיזה אופן אנחנו מעדכנים את האזרחים.

<צופית חי: לפעמים באמת יש תהליכי טיפול שהם יותר ממושכים, השאיפה שלנו שיהיה גם מענה מיידי, עצם אישור הקבלה, גם עדכונים לסטטוסים, גם הודעות בסיום טיפול ולשם אנחנו הולכים, באמת לנהל את הפניות ולהסתכל על הניהול של הפניות.

<צופית חי: כמובן שערוצי הפנייה משתנים, היום הם מייל ולא יודעת מה, וצ'ט ודרך הסמרטפונים ומחר ימציאו משהו חדש וגם שם כנראה הממשלה תצטרך להיות, אבל ברור שערוצי התקשורת שבהם הממשלה מתקשרת עם האזרחים זה בדיוק אותם ערוצי התקשורת שהאזרחים רגילים לתקשר בינם לבין עצמם ובינם לבין כל חברה או גוף אחר.

<צופית חי: זו השאיפה ולשם אנחנו הולכים ואלה הסטנדרטים.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: אז אנחנו נתחיל בפנייה למשרדים.

סתיו שפיר: נפתח מהמשרדים שהזכרתי, הכלכלה ולשכת התעסוקה.

סתיו שפיר: הם נמצאים פה?

<שמעון ברונר: אני אדבר בשם משרד הכלכלה.

<שמעון ברונר: שמי שמעון ברונר, אני המנמ"ר בכלכלה.

<שמעון ברונר: שירות התעסוקה זה תאגיד עצמאי עם יחידה עצמאית משלו.

<שמעון ברונר: לגבי הכלכלה, נכון להיום, בכל יחידות המשרד שמופיעות מה שנקרא באתר האינטרנט המשרדי יש תעודת זהות לכל יחידה, כמעט 50 יחידות, לכולם מתחת לפקס מופיע גם מייל.

<שמעון ברונר: הנושא היה חסר, נכון, הושלם, קיים.

<שמעון ברונר: בנוסף, כשאת עומדת על כל יחידה יש מה שנקרא צור קשר, נפתחים שמות כל העובדים בעלי התפקידים באותה יחידה, ליד כל עובד חוץ מטלפון יש גם מעטפית שאת לוחצת עליה, נפתח המייל, לשלוח לו מייל מסודר.

<שמעון ברונר: לגבי שירותים, אנחנו מפעילים היום קרוב ל-50 שירותים מקוונים מתוך האתר המשרדי.

<שמעון ברונר: כל השירותים האלה נעזרים כמובן בתשתית של ממשל זמין כאשר הטריגר הוא, אתה רוצה לרשום ילד למעון?

<שמעון ברונר: יש לך טופס ממוחשב, אתה מצרף את כל הצרופות שצריך, בלחיצת כפתור זה נשלח דרך שרת הטפסים, מגיע למערכת התפעולית אצלנו במשרד וזה נכנס לסל משימות של אותו מטפל שצריך לטפל באותה פנייה.

<שמעון ברונר: מבחינה זאת הקפנו את כל המערכת.

<שמעון ברונר: יש בנוסף מה שנקרא בתוך אתר האינטרנט המשרדי מקום לפניות ציבור כאשר בפניות הציבור יש לנו מערכת תפעולית תומכת מאחורה.

<שמעון ברונר: כאשר הפנייה מגיעה באמצעות מייל למי שמפעיל את המערכת, כמובן כל הנתונים נרשמים, מי הפונה, מה הטלפון, מה האי-מייל שלו, הפנייה מועברת על ידי מי שנקרא ממיין ליחידה התפעולית המתאימה על מנת לקבל תשובות.

<שמעון ברונר: המערכת עוקבת, אם עברו 14 יום היא מתריעה, זאת אומרת זו מערכת תפעולית שעונה על כל הפניות.

<שמעון ברונר: יש עדיין מספר טפסים שהם לא מקוונים, לא ממוחשבים, שהיחידות עצמן שמו בתוך האתר, ב-page DML, ששם כל יחידה אחראית על התכנים.

<שמעון ברונר: אנחנו עושים עכשיו וִיש אחרון לראות שבאותו מקום שיש טלפון או פקס יופיע גם האי-מייל.

<שמעון ברונר: בדרך כלל זה על דף לוגו של המשרד שלמטה מופיע גם המייל.

<שמעון ברונר: אבל בכל זאת אנחנו עושים מה שנקרא וִיש אחרון לסגור את הפרשה.

סתיו שפיר: בתוך כמה זמן מקבל מייל תשובה?

סתיו שפיר: יש תקנות לגבי הזמנים?

<שמעון ברונר: המערכת התפעולית זו מערכת שעובדת בהתאם לתקנות, זאת אומרת תוך 14 יום תשובה, אני לא זוכר בדיוק את המספרים, אבל היא מוציאה דוחות ואין שום בעיה להעביר, גם לכם.

<שמעון ברונר: יש לי דוחות שנתיים שיוצאים, כמות הפניות לפי יחידות, כל הפניות תוך כמה זמן ענו, כמה תוך יום, כמה יומיים, כמה 14 יום, כמה לא נענו בכלל.

<שמעון ברונר: יש דוחות מסודרים בנושא.

אורי מקלב: אני לא לרוצה לקלקל את האווירה החגיגית, אבל אחד האירועים המביכים שהיו בשולחן הזה לא לפני הרבה זמן, כשמשרד הכלכלה הציג את מערכת המייל וההתקשרות שלו בנושא המעונות, מנגד הגיעו לכאן הורים ומנהלי רשתות והראו כמה שהנושא הזה מסובך, גם לאחר שיש כתובת מייל, כמה בירוקרטיה, כמה התקשורת קשה, כמה סחבת יש בדברים.

אורי מקלב: אנשים פשוט עמדו פה, כמעט מחאה.

אורי מקלב: חלק מהמחאה שיש היום בנושא המעונות זה צורת ואופן הרישום הלא מסודר והלא מאורגן, המשלב בין פקס לבין מייל, מה קורה כשהמסמך לא טוב ואיך הוא מחזיר לו תשובה ואחרי זה מי מטפל בפקס, לפעמים זה אנשים אחרים.

אורי מקלב: היו כאן באמת דברים שלא היו ברורים, ודווקא משרד הכלכלה ודווקא במעונות, שנראה הדגל של תקשורת דרך מייל.

אורי מקלב: אני לאו דווקא מדבר עליך, אתמול היה כאן דיון בשולחן הזה בנושא הסידוק ההידראולי, נושא של חיפושי נפט בגולן.

אורי מקלב: אני לא ארחיב איתכם על מה מדובר, האזרחים ביקשו שקיפות ממשרד התשתיות בעניין הזה, משרד התשתיות אומר 'זה נמצא באתר שלנו, כל אחד יכול להיכנס', ואז מתברר שאין, מחפשים את זה ואין.

אורי מקלב: איזה סוג של בדיקה שהייתה אמורה להגיע לציבור.

אורי מקלב: לא רציתי להמשיך את התהליך המביך, הם גם בדקו תוך כדי, אנחנו מחפשים וזה לא נמצא, ולהגיד לו כמה שהנושאים האלה, בין מה שמציגים שיש לבין באופן מעשי, אם זה נגיד, אם יודעים מה שקורה, המרחק הוא רב.

אורי מקלב: גם אחרי כתובת המייל צריך להיות הרבה תוכן, מה אתם נותנים לתוך המייל, רק אינפורמציה, מה אפשר לבקש, כפי שאתה אמרת, זה מאוד חשוב בתקשורת, וגם איך אחרי המייל אנשים מתפקדים.

סתיו שפיר: ואני אוסיף ואומר, שכשהמתנדבים שלי פנו למשרד וביקשו לקבל תשובה, הם לא קיבלו שום תשובה לפנייה.

סתיו שפיר: אגב, התשובה האוטומטית שאפשר לשלוח למיילים של 'פנייתך נתקבלה' לא נחשבת כתשובה.

סתיו שפיר: כמו כן בטפסים הממוחשבים שכן יש במשרד לא הייתה אפשרות להוסיף קובץ, מתוך הטפסים שנבדקו.

סתיו שפיר: כך שיש איזה שהוא פער בין הנתונים הרשמיים לבין מה שקורה בשטח.

<שמעון ברונר: נכון להיום, עשינו את ההשלמות איפה שצריך.

<שמעון ברונר: תרשי לי לענות לחבר הכנסת מקלב לגבי מעונות היום.

<שמעון ברונר: אני הייתי בישיבה הקודמת ואם אתה זוכר גם הייתה איטה עטייא שהיא אחראית על המוקד טלאול וסיפקה את כל התשובות.

<שמעון ברונר: הבעיות לא היו בעיות מחשוביות, זאת אומרת מאחר שיש כל כך הרבה תבחינים בנושא של מעונות יום שמזכים את ההורה בסבסוד כזה או אחר, מעל 17 דרגות שונות וכל אחת עם הטפסים שלה, זה לא קל להורה שרוצה לקבל את מקסימום הסבסוד להגיש את כל הניירת והתלונות הן בחלקן צודקות, אבל למרות זאת בסוף השנה, כשמדדנו, מעל 80% מהאמהות נרשמו דרך האינטרנט.

<שמעון ברונר: בדוק.

<שמעון ברונר: זאת אומרת כל הרישום, כל העדכונים, כל הסטטוסים.

<שמעון ברונר: השנה נפתח הרישום ביוני, עלתה אפליקציה סלולרית לרישום דרך האינטרנט, חיפוש מעון, הכול מופיע כאן, אפליקציה רספונסיבית, נעשה לה גם פרסום.

<שמעון ברונר: נכון לרגע זה אני רואה שהשימוש בה די גדול, אנחנו עושים את המרב על מנת להקל על האזרחים את הנגשת השירות ואנחנו מקווים שאנחנו בדרך הנכונה.

אורי מקלב: אני מציע שתעשו סקר שביעות רצון.

<איתן עמרם: אגב, בפניות הציבור עדיין לא ניתן להעלות קבצים באתר שלכם.

<שמעון ברונר: נכון, כרגע בפניות הציבור לא ניתן לצרף מסמכים, זה כרגע בתיקון, כל היתר, כל היישומים, כל הפניות ליחידות השונות, בהתאם לכל יחידה ניתן לצרף איזה מסמכים שאתה רוצה, כל הצרופות.

אורי מקלב: מילה אחת על מה שאמרה סתיו, על משרד התעסוקה, הוא בכל אופן שלוחה שלכם, נכון?

<שמעון ברונר: שירות התעסוקה זה תאגיד עצמאי שהוא לא באחריותי.

<שמעון ברונר: אז אם יש פה מישהו משירות התעסוקה - - -

<ליאורה הולנד עמית: כן.

<ליאורה הולנד עמית: אני עורכת תוכן באתר האינטרנט של שירות התעסוקה.

<ליאורה הולנד עמית: לשירות התעסוקה עלה אתר חדש ב-1.5.

<ליאורה הולנד עמית: בשירות התעסוקה יש 72 לשכות ברחבי הארץ, באתר יש דף לכל לשכה, בדף מופיע שם המנהל או מנהלת, כתובת המייל שלו, שמגיע אליו, מספר הפקס, שהכול זה פקס עם מייל, יש אנשים שכן משתמשים בפקס, יש מגזרים שכן משתמשים, למרות שהשימוש הולך ויורד.

<ליאורה הולנד עמית: יש שם וכתובת מייל של מתאם מעסיקים.

<ליאורה הולנד עמית: מתאם מעסיקים הוא הכתובת לפניות מעסיקים להזמנת עובדים, לפרסום משרות.

<ליאורה הולנד עמית: זה לגבי הלשכות, 72 הלשכות בכל הארץ.

<ליאורה הולנד עמית: בנוסף יש מערכת פניות ציבור, למערכת הזו פונים באמצעות המערכת ובמידה שיש צורך מפזרים את הפניות לגופים המתאימים בארגון, למחלקות המתאימות וקיים מעקב.

<ליאורה הולנד עמית: ממוצע המענה הוא שלושה ימים, לעתים יש דברים מסובכים יותר, או שצריך להעביר לבירורים, משתדלים עד 14 יום.

<ליאורה הולנד עמית: לעתים רחוקות זה עובר את הממוצע הזה, קיימים דוחות ויש מעקב שוטף מצד המנכ"ל והסמנכ"ל על הנושא הזה.

<ליאורה הולנד עמית: יש אפשרות לצרף קבצים לפניות ציבור ולכל מנהלי הלשכות או מתאמי המעסיקים, בוודאי ובוודאי שאפשר לצרף קבצים, לדוגמה אם מעסיק מעוניין לצרף את הדרישות שלו למשרה או דבר כזה, הוא מצרף במייל שהוא שולח כל מה שהוא רוצה.

<ליאורה הולנד עמית: בנוסף יש לשירות התעסוקה מוקד לפניות ציבור, במוקד עונים בשפות עברית, ערבית ורוסית, המוקד עובד באופן רצוף מ-8:00 עד 16:00, כך שגם בזמן קבלת קהל יש מענה לאנשים ואפשר גם לפנות בצ'ט במקביל לפנייה למוקד.

<ליאורה הולנד עמית: בזמן קבלת קהל אין בלשכות מענה, אלא אם כן למנהלים, אבל גם הם מקבלים קהל.

<ליאורה הולנד עמית: אם אדם פונה למוקד והוא צריך ליצור קשר בכל זאת עם הלשכה, או עם מתאם ההשמה האישי שלו, נותנים לו את הטלפון הישיר ואומרים לו 'תפנה אחרי שעות קבלת קהל'.

סתיו שפיר: אמרי לי, הנוהל שבו אדם שפונה ללשכה צריך להגיע פיזית לחתום וללכת עדיין קיים, או שזה כבר תוקן באמצעות שימוש ב - - -

<ליאורה הולנד עמית: מדובר פה על חוק, זה חוק המוסד לביטוח לאומי, חוק דמי אבטלה, שאדם חייב להגיע לשירות התעסוקה, כל אחד בהתאם לדרישות החוק, אם הוא מקבל דמי אבטלה, או הבטחת הכנסה, זה מגוון של דברים.

<ליאורה הולנד עמית: לעומת זאת יש חידוש באתר החדש, אדם שמובטל יכול להירשם באמצעות האתר ולהגיע ללשכת התעסוקה עד 15 יום לאחר הרישום והזכויות שלו נשמרות מיום שהוא נרשם באתר האינטרנט.

סתיו שפיר: גם במקרה הזה הפניות של המתנדבים שלנו אל הלשכה לא התקבלו במייל, הכול נשמע מאוד מאוד טוב, השאלה שלי אלייך היא איך הדבר הזה מפוקח, איך אתם מוודאים שהפניות אכן נענות ובטווח זמנים שפוי.

<ליאורה הולנד עמית: אם מדובר על פניות ציבור - - -

אורי מקלב: נדמה לי שיש כאן ניסיון לעשות את זה ולא מצליחים.

<איתן עמרם: זה לא מצליח וגם מה שאמרת לא מדויק.

<שמעון ברונר: על מה?

<איתן עמרם: צרופות במייל.

<שמעון ברונר: אם יש פה מיילים של היחידות, תנסה לצרף, עובד.

<איתן עמרם: נכנסתי.

<שמעון ברונר: למייל של היחידות?

<איתן עמרם: של היחידות, של בעלי התפקידים.

<שמעון ברונר: נו?

<איתן עמרם: אין.

<איתן עמרם: זה באינטרנט, אפשר לבדוק את זה.

<שמעון ברונר: לא, בזה של היחידות במייל אתה יכול לצרף כל דבר שאתה רוצה.

<איתן עמרם: אני אשמח לראות.

אורי מקלב: אתה עוקב אחרי הדיון ואתה בודק לנו, כן?

סתיו שפיר: מצוין.

<קריאה: - - - חסימה לזה.

<איתן עמרם: זה לא חסימה, אין את האפשרות.

<איתן עמרם: אם יש לי אפשרות לשלוח מייל דרך טופס וכתוב לי את הכתובת של המייל ויש טופס שבאמצעותו אני - - -

<שמעון ברונר: לא, אבל בטופס יש 'צרף'.

<איתן עמרם: אין 'צרף'.

אורי מקלב: בלשכת התעסוקה, אני נמצא בנצרת, יש לשכת תעסוקה בנצרת, איך אני פועל בעניין הזה?

<ליאורה הולנד עמית: יש לך באתר את הדף של הלשכה - - -

אורי מקלב: האתר שלכם הכללי, מפנה לכתובת מייל של לשכת התעסוקה בנצרת?

<ליאורה הולנד עמית: כן, של המנהל.

<ליאורה הולנד עמית: זה מייל רגיל, אתה כותב מייל ואתה יכול לצרף מייל של משרדי ממשלה ותצרף כל מה שאתה רוצה, תכתוב כל מה שאתה רוצה, זה מגיע ישירות למנהל.

אורי מקלב: אפשר לתקשר בשפות במייל, או שזה רק דרך המוקד שלכם, בשפות שונות?

<ליאורה הולנד עמית: בעל פה יש בשפות שונות - - -

אורי מקלב: זה אמרת, המוקד, זה שמענו.

<ליאורה הולנד עמית: שוב, אם אנחנו מדברים, משתדלים שבלשכות השונות יהיו דוברי שפות שונות ומתאימים.

אורי מקלב: לא, במייל, אם מגיע מייל בשפה רוסית.

<ליאורה הולנד עמית: לא, אין - - -

אורי מקלב: ובקשה בטופס, הוא לא יקבל מענה?

אורי מקלב: לא יהיה מי ש - - - זה הרי לא צריך להיות משהו - - -

סתיו שפיר: אני רוצה גם לבדוק בעצמי תוך כדי הדיון.

<ליאורה הולנד עמית: בבקשה, אתר שירות התעסוקה הישראלי, למעלה - - -

סתיו שפיר: אני מאוד מכבדת את תשובותייך, אבל בבדיקה שאנחנו עשינו לא הייתה אפשרות לקבל תשובה במייל.

סתיו שפיר: זה הכול נשמע מצוין, אבל יכול להיות שיש שם איזה שהוא קצר בין מה שנאמר - - -

<ליאורה הולנד עמית: אני לא יודעת איך אתם - - - תבחרי לך כל לשכה שאת רוצה ו - - -

אורי מקלב: כן, בסדר, למה לא?

אורי מקלב: זה חלק מה - - - בוועדת המדע בכלל - - -

<ליאורה הולנד עמית: זה מידע, זה גם באתר הקודם, גם מנהלים מקבלים באופן שוטף מיילים - - - את יכולה לפנות לפניות ציבור, לשלוח שאלה, אם זו לא שאלה שכרוכה בפרטים אישיים של בן אדם שצריך להעביר לבדיקה, אלא שאלה כללית, יכול להיות שתקבלי ממש באופן מיידי.

אורי מקלב: המצלמה של הוועדה גם מכוונת ל - - -

סתיו שפיר: עכשיו גם נבחן אם משרדי הממשלה נפתחים ב-chrome ולא ב-explorer.

אורי מקלב: המצלמה של הוועדה מכוונת ליושבת ראש?

אורי מקלב: היום הוועדות משודרות באיכות טלוויזיונית, זה לא רק באיכות אינטרנט, אנחנו ועדת המדע והטכנולוגיה, היא הייתה הראשונה שעברה לסוג הזה של שידור והיא שקופה לציבור.

אורי מקלב: אנחנו מקבלים הרבה יותר פידבקים, בעקבות השידורים האלה והצילום הזה, זה עושה את הציבור שותף לדיונים.

אורי מקלב: אני אומר את זה גם למשתתפים.

אורי מקלב: אנשים עוקבים ורוצים ללמוד ואחרים מגיבים לדברים האלה, יש לזה משמעות.

אורי מקלב: זה עוד נושא, אחרי שיש כתובת מייל, כפי שאמרנו, גם מה עושים איתה, אבל הציבור לא מקבל את זה.

אורי מקלב: אני נתקל לא פעם, כפי שאנחנו רואים עכשיו, כפי שגם מתברר בתוך הדיונים, יש פער שאני לא יודע להסביר אותו, פער בין המשרד שהכין את עצמו לבין הציבור.

סתיו שפיר: יש לכם טופס לפניות ציבור.

<ליאורה הולנד עמית: לפניות ציבור כן.

סתיו שפיר: אני משתמשת יפה באתרי אינטרנט, אני משתמשת בהם לא מעט, אבל במשך כמה דקות שחיפשתי פה מיילים של לשכות, אני לא מוצאת מייל.

סתיו שפיר: אני מוצאת את הטופס של פניות הציבור, את המוקד, יש צ'ט - - -

<ליאורה הולנד עמית: תנסי באתר למעלה, צד ימין למעלה, איתור לשכות.

סתיו שפיר: נכנסתי לאיתור לשכות.

סתיו שפיר: באמת מערכת מאוד מאוד יפה, אבל כדי למצוא את הדרך לפנות באופן ישיר - - -

<ליאורה הולנד עמית: למה?

<ליאורה הולנד עמית: יש לך מייל, יש שם מנהל ומייל.

<ליאורה הולנד עמית: תלחצי על המייל ותיכנסי למייל שלו.

<קריאה: יש שם את שם המנהל ואת כתובת המייל.

<ליאורה הולנד עמית: ונפתחת מפה עם נקודה.

<ליאורה הולנד עמית: יש שם שני מיילים.

אורי מקלב: למה היושבת ראש מתקשה להיכנס לזה?

אורי מקלב: לא, המיומנות שלך היא מיומנות מיוחדת.

סתיו שפיר: אבל בפניות זה נמצא במקום - - - אפשר להעביר את זה לפרונט של האתר, וזה לא בעיה, לא ניכנס איתכם לאופן שבו האתר מעוצב, אבל מבחינת לקבל מענה לפניות, אני יכולה עכשיו לשלוח מייל, אבל בבדיקה שעשינו לפני הוועדה לא הצלחנו לקבל מענה.

סתיו שפיר: השאלה מתי מתקבל מענה ואיך הדבר הזה נבחן על ידכם.

<ליאורה הולנד עמית: שוב, בפניות ציבור המענה - - -

סתיו שפיר: בפניות ציבור יש לכם טופס, זה לא מייל.

<ליאורה הולנד עמית: בפניות ציבור זה טופס, אבל יושבת מערכת, במחלקת פניות ציבור, והיה ויש למחלקות שונות, מנתבת את הפנייה.

<ליאורה הולנד עמית: יש פניות שמצריכות בירור, 'שמי כזה וכזה, היה לי ככה, אמרו לי כך', אלה דברים אישיים שצריך לשלוח או ללשכה המתאימה או למחלקה המתאימה, לקבל תגובה ולפי זה לענות לאדם.

<ליאורה הולנד עמית: אלה דברים שנכנסים גם למערכת הניהול הפנימית של - - -

סתיו שפיר: כמה זמן זה לוקח?

<ליאורה הולנד עמית: בממוצע שלושה ימים עד 14 יום - - -

סתיו שפיר: הנתונים שאת אומרת לי עכשיו על מה זה מתבסס?

סתיו שפיר: איפה זה נבדק?

<ליאורה הולנד עמית: בפניות ציבור יש להם דוח מדי חודש שנמסר לסמנכ"ל, יש מעקב אישי של המנכ"ל, פעם בחודש יש ישיבה של מנהלי לשכות והדוח הזה מוצג ועוקבים מאוד אחרי הנושא של תלונות ופניות הציבור ובודקים את סוג הפניות - - -

אורי מקלב: בשוטף, לא פניות ציבור, אם מישהו רוצה להתנהל דרך המייל, תוך כמה זמן הוא מקבל תגובה?

אורי מקלב: לא פניית ציבור, שיש לו פנייה שהוא רוצה לייעל משהו או שואל משהו.

<ליאורה הולנד עמית: לא, בודדות הפניות לייעול, הפניות הן מאוד פרטיות, 'שמי כזה וכזה, התייצבתי כך וכך ימים, רשמו לי, לא רשמו לי, דיברו אליי לא יפה, לא שלחו אותי, אני חולה', דברים מהסוג הזה, דברים פרטיים.

אורי מקלב: לא, הוא רוצה לקבל תשובה, 'לא אישרו לי, אני רוצה לדעת למה לא מאשרים לי, מה אני צריך להוסיף כדי שיאשרו לי', התנהלות שוטפת.

<ליאורה הולנד עמית: נכון, ואז - - -

אורי מקלב: ועל זה יש מעקב של - - -

<ליאורה הולנד עמית: בוודאי, יש התחייבות לזמן, יש דוח שוטף.

סתיו שפיר: אני בינתיים מתכתבת עם הנציג שלכם בצ'ט, כדי להבין איך המייל שלי לא קיבל תשובה.

<ליאורה הולנד עמית: הצ'ט זה מוקד.

סתיו שפיר: עד סוף הוועדה נדווח.

<ליאורה הולנד עמית: אין בעיה.

<ליאורה הולנד עמית: הצ'ט זה מוקד הפניות, זה המוקד הטלפוני והמוקד בצ'ט.

<ליאורה הולנד עמית: הם עונים בצ'ט ואז אין מצב שלא עונים משירות התעסוקה מאחר שבזמן קבלת קהל אי אפשר לענות גם לטלפונים, מקבלים קהל, מדובר על מאות ועשרות אנשים בזמן קבלת קהל ואז המוקד עונה.

אורי מקלב: איזה עוד משרד שאין לו מייל בכלל?

סתיו שפיר: אני רוצה לשאול את המשטרה, במשטרה לא עשינו בדיקה, אבל אנחנו קיבלנו פניות רבות, היה על זה גם דיון בוועדה בנוגע לנושאים אחרים של המשטרה, פניות רבות על חוסר מענה, או על חוסר אפשרות לפנות.

סתיו שפיר: את הדבר הזה אנחנו לא בדקנו כשבדקנו את המשרדים האחרים.

<יגאל שבתאי: אני חושב שיש מי שבודק אותנו טוב מאוד.

<יגאל שבתאי: אני לא יודע על איזה בדיקות את - - -

אורי מקלב: קודם כל יש מייל?

אורי מקלב: באיזה יחידות יש?

<יגאל שבתאי: כן, אני אציין בדיוק איפה אנחנו עומדים.

<יגאל שבתאי: אגב, אני ראש יחידת השירות יש פה נציגים ממינהל הטכנולוגיות.

<יגאל שבתאי: יש מי שבודק אותנו.

<יגאל שבתאי: הסקירה של פראנק ושל צופית מעידה על כך שאנחנו אחד הגופים המבוקרים, עם התוצאות המרשימות ולפני חצי שנה גם קיבלנו תעודה מחבר הכנסת על איכות השירות שלנו במוקדים ובתחנות המשטרה.

<יגאל שבתאי: גם אתר האינטרנט שלנו נבדק, גם על ידי יחידת השירות הממשלתי.

<יגאל שבתאי: אני מזכיר שבהחלטת הממשלה, המשרד לבטחון פנים ביקש הארכה בחצי שנה, כך שיש לנו עוד 30 יום לעמוד בהחלטת הממשלה ואנחנו מתכוונים לעמוד בה, לפחות בכל מה שקשור בתחנות המשטרה.

<יגאל שבתאי: היום בתחנות המשטרה, לא לכולן יש כתובת מייל.

סתיו שפיר: הדד ליין עוד שלושה ימים.

<יגאל שבתאי: לא, עד ה-17.7, חצי שנה.

<יגאל שבתאי: לא משנה, אבל אנחנו לא מתכוונים לנצל את כל ה-30 יום, זה רק עניין של לחיצת כפתור כדי שלכל תחנות המשטרה יהיו כתובת מייל.

אורי מקלב: ב-10.1 באתי למשרד הרישיון, ביקשתי לעשות רישיון, אז הוא אומר לי 'אתה עוד לא בן 17.5', אז זה היה, באתי ב-10.6, אמרתי חצי שנה והם קיבלו את זה, אבל האמת היא ש-10.7 זה חצי שנה.

אורי מקלב: אני זוכר את זה.

<יגאל שבתאי: חצי שנה היא חצי שנה.

אורי מקלב: לא, אנשים באים ב-10.6 באופן טבעי, 10.6 נראה חצי שנה מ-10.1.

<יגאל שבתאי: לא שלא עשינו שום דבר בתקופה הזו שמאז החלטת הממשלה בינואר.

<יגאל שבתאי: אגב, אני גם מזכיר שהקמנו מוקד מידע לציבור שיש בו גם ערוץ אינטרנטי.

<יגאל שבתאי: כל נושא הפרסום והדוברות, אנחנו מתכוונים, אני מניח שבחודש הקרוב, לצאת בפרסום נרחב על כל נושא המידע והדוברות והחצנת כל העניין הזה.

<יגאל שבתאי: אני מזכיר שבאתר האינטרנט יש לנו 'צור קשר'.

<יגאל שבתאי: זה שאני אגיד בעוד חודש שלכל תחנות המשטרה תהיה כתובת מייל ושאזרח יפנה לתחנת המשטרה ולא יהיה שם מענה, אני מניח שזאת לא מטרת הוועדה וזאת לא מטרת החלטת הממשלה.

<יגאל שבתאי: אנחנו מתכוונים באמת שכשבתחנה תהיה כתובת מייל יהיה מי שיגיב, יהיו רפרנטים ברמות התחנה.

<יגאל שבתאי: אני מזכיר שאנחנו מדברים על פניות ציבור, אנחנו לא מדברים על תלונות.

<יגאל שבתאי: אנחנו מדברים על תלונות ציבור ויש לנו יחידה לתלונות ציבור שגם היא לא מחוברת דיגיטלית ויש לנו גם מוקדי פניות ציבור, מוקד פניות נהגים ומוקד נפגעי עבירה והכוונה היא לחבר את כל המוקדים האלה, שתהיה להם כתובת מייל, דרך אתר gov.il, דרך אתר האינטרנט המשטרתי ואני לא מניח שתהיה לנו בעיה.

<יגאל שבתאי: שוב, אני לא חושב שכל נקודות הקצה שלנו, יש לנו גם מש"קים שפזורים בכל הארץ, כ-300 מפקדי שיטור קהילתיים, שנמצאים פזורים בכל נקודה ונקודה ולא כולם מחוברים לאינטרנט ויש שם פקס, אבל במוקדים החשובים שלנו, בתחנות המשטרה, בלשכות המפכ"ל, זה בשבילך, חבר הכנסת, כשתרצה לפנות למפכ"ל, אז הוא יענה לך, זאת הערה שלך מהפעם הקודמת, והיכן שאנחנו נגדיר שתהיה כתובת מייל יהיה גם מענה.

אורי מקלב: מה השירותים המקוונים שהיום אתם נותנים?

אורי מקלב: היום אדם רוצה לדעת אם יש לו רישום פלילי או תעודת יושר, או צו עיכוב יציאה, הוא יכול לקבל את השירות הזה?

<יגאל שבתאי: אני מזכיר, יש היום קיוסקים בכל תחנות המשטרה.

<יגאל שבתאי: קיוסקים זה עמדות - - -

אורי מקלב: עמדות מידע, עמדות שירות.

<יגאל שבתאי: ועמדות השירות האלה עומדות בכל הסטנדרטים.

אורי מקלב: עמדות שיש לממשל זמין.

<יגאל שבתאי: כן, והן נמצאות בנקודות הקצה, בתחנות המשטרה, ואזרח יכול לקבל, אני לא אגיד לך את כל השירותים, אנחנו פועלים מול ממשל זמין כדי לפתח את השירותים בעמדות ממשל זמין.

<אופיר בן אבי: רק אני אשלים, יש לא מעט שירותים מקוונים שהיום המשטרה מנגישה לציבור, לדוגמה הנושא של איתור רכב, האם הוא נמצא במאגר הרכבים הגנובים, כן או לא, הנושא של אבידות ומציאות, שחרור בערובה.

<אופיר בן אבי: הנושא של רישום פלילי, יש בו אלמנט של פרטיות ורגישות ולכן ההנגשה שלו בצורה דיגיטלית היא מורכבת יותר, אם בכלל, ואלה דברים שנבחנים.

אורי מקלב: ה-100 וה-110.

<יגאל שבתאי: מילה על ה-100.

<יגאל שבתאי: אנחנו לא נגיע לשם, האזרח ימשיך להתקשר בטלפון, כי ה-100 הוא מוקד חירום אצלנו.

<יגאל שבתאי: כמו שאנחנו לא מאפשרים הגשת תלונות דרך האינטרנט, בטח לא בשלב הזה, שאין לכל חוקר - - -

אורי מקלב: התקשרות עם אס.

אורי מקלב: אמ.

אורי מקלב: אסים כן, אנחנו חשבנו - - -

<יגאל שבתאי: אני אומר שיש כוונה לפתח את העניין הזה, לתת לכל חוקר כתובת מייל, כך שתהיה אפשרות וערוץ קשר אישי בין האזרח לחוקר.

<יגאל שבתאי: אנחנו עדיין לא שם.

<יגאל שבתאי: אבל ב-110 שהוא מוקד מידע לציבור, יש לנו כוונה, יש כבר כתובת מייל, בנוסף לטלפונים.

<יגאל שבתאי: אנחנו בכלל רוצים מאוד להתקדם, ברב ארציות, שאזרח יוכל לפנות בכל האפשרויות, בווטסאפ ובכל מיני אפשרויות דיגיטליות נוספות.

<יגאל שבתאי: המטרה היא שזה יהיה במוקד מידע לציבור ואני מניח שכשזה יפורסם לציבור אז כל השירותים האלה יהיו נגישים וגם זמינים 24 שעות.

<יגאל שבתאי: אני לא מדבר על ה-100, אני לא מדבר על החירום.

אורי מקלב: ה-110.

סתיו שפיר: אגב, גם 100, היה טוב לו הייתה דרך לפנות שלא רק באמצעות טלפון.

<יגאל שבתאי: אז אני אומר שיש כל מיני כוונות עכשיו, היה דיון סמפכ"ל רק אתמול על העניין הזה של לפתח יכולות נוספות ב-100 בנוסף לטלפון, הווטסאפ - - -

סתיו שפיר: ולהזכיר שגם את ה-100 צריך לפתח.

אורי מקלב: הדוגמה שהיא מאוד בולטת זה אס.

אורי מקלב: אמ.

אורי מקלב: אסים, להתקשר באס.

אורי מקלב: אמ.

אורי מקלב: אס דרך ה-100, שזה לפעמים שאלה של מישהו שנמצא במצוקה והוא לא יכול לדבר.

סתיו שפיר: בסיטואציה של פחד, שמאיימים עליו והוא לא רוצה שישמעו אותו.

<יגאל שבתאי: יש לנו היום כבר תוכנה כזו שנקראת 'המאתר'.

אורי מקלב: בעקבות הרצח של שלושה הנערים.

<יגאל שבתאי: זה בדיוק העניין.

<יגאל שבתאי: בעקבות האירוע של שלושת הנערים אנחנו פיתחנו אפליקציה שנקראת המאתר, '100-תר', שכל אזרח שמתקשר, זה חוקי, אפשר בהסכמה שלו לאתר אותו וזה חירום.

<יגאל שבתאי: אנחנו מתרגלים את זה, זו אפליקציה שקיימת היום, ואם נציגי מנ"ט ירצו להרחיב או להוסיף משהו, בהחלט.

<יגאל שבתאי: אני חושב שהמשטרה בכיוון הנכון.

<יגאל שבתאי: המשטרה גם מבוקרת, מבקרת את עצמה, אבל גם לא פחות מבוקרת על ידי היחידה הממשלתית.

<יגאל שבתאי: אנחנו בקשר יומיומי בנושא הדרכות, בנושא - - -

סתיו שפיר: אגב, ראו את זה עכשיו, לא במשטרת ישראל, בארצות הברית, בנושא של הרצח הנורא באורלנדו, שאנשים סימסו מהשירותים, סימסו בהיחבא למשפחות שלהם שיתקשרו למשטרה להודיע שיש טרוריסט בתוך המועדון.

סתיו שפיר: יש סיטואציות כאלה, כל הדבר הזה היום טכנולוגית אין קל מזה, מלסמס בווטסאפ, זה ממש מפתיע שעדיין הדבר הזה לא קיים.

<יגאל שבתאי: בווטסאפ יש מאות ולא רוצה לומר אלפי קריאות באירוע חירום, אנחנו לא נסתמך על אותו ווטסאפ.

<יגאל שבתאי: אני אומר לך שבכל אירוע חירום אזרחים מתקשרים, מציפים אותנו בקריאות, אף פעם לא היינו במצב כזה ש-100 לא מכיר אירוע בזמנים - - -

סתיו שפיר: לא, אנחנו מדברים גם לא על אירועים חלילה מסדר גודל כזה, אלא גם על דברים קטנים שקורים לאדם אחד.

<יגאל שבתאי: אני אומר שהמשטרה נכנסת לעניין הזה, לפתח את האפליקציה.

אורי מקלב: יש שדרוג של ה-100, ה-100 מקבל היום פוקוס.

אורי מקלב: אבל אין מספיק מודעות ל-110, אין מספיק מודעות של הציבור.

<יגאל שבתאי: אני מסכים.

<יגאל שבתאי: אני מסכים שיש צורך.

<יגאל שבתאי: נציג הדוברות לא פה, אבל אנחנו אמורים לצאת במסע פרסום והחצנת ה-110, מוקד מידע לציבור שפועל יום יום ופועל גם באירועי חירום, כדוגמת סערות ו - - -

אורי מקלב: בעקבות הדיון שהיה לנו הייתה לי פנייה של שלוש נשים שנקלעו למצוקה בדרכן לירושלים, הווייז הוביל אותם כנראה דרך חברון כדי להגיע לדרום, הם התקשרו - - -

<יגאל שבתאי: מתקשרים ומאתרים אותם.

<יגאל שבתאי: אני מתרגל את זה כראש יחידת שירות בתחנות המשטרה.

<יגאל שבתאי: רק בשבוע שעבר עשינו תרגיל - - -

אורי מקלב: הם באו להגיד לי, 'כשיש לך הזדמנות תודה למשטרה'.

אורי מקלב: הם התקשרו למשטרה, ימינה, שמאלה, ישר, כאן תעצרו, בעוד שלוש דקות תהיה לכם ניידת שתוציא אתכם מהאזור.

אורי מקלב: זה פעל מאוד יפה.

<יגאל שבתאי: אני שמח לשמוע.

אורי מקלב: והם אמרו לי שצריך לציין את הדבר הזה.

אורי מקלב: בישראל הגדולה הווייז יכול להביא אותך לכל מיני מקומות, בשנייה אתה נמצא במקום לא רצוי והרבה מעבר לכך.

<צופית חי: ייאמר גם לזכות המשטרה שיש להם ערוץ פייסבוק פעיל באופן תמידי.

<צופית חי: הוא בין הגופים היחידים שמנהלים - - -

אורי מקלב: הפייסבוק?

<צופית חי: כן.

<איתן עמרם: אני רוצה להעיר.

אורי מקלב: כן, עכשיו מה עשית?

<איתן עמרם: בדיקה שאני עושה עכשיו על דרכי ההתקשרות של משטרת ישראל.

<איתן עמרם: אין מיילים, רק טלפונים ופקסים, למעט מייל של המטה הארצי.

<איתן עמרם: יש את כתובת המייל, יש אייקון, אבל האייקון לא פעיל, וגם כתובת המייל הזאת, אני צריך להעתיק אותה או לזכור אותה ורק אז יכול לשלוח.

<איתן עמרם: אם הייתם רק שמים כאן mail to, לחיצת כפתור על הקישוריות הזו הייתה פותחת לי את המייל, זה היה הרבה יותר קל.

<יגאל שבתאי: לא צריך את הבדיקה הזו, יש לי את צופית מדי חודש שמפיצה לי דוח על האינטרנט.

<איתן עמרם: תשמע, נגד זה לא ניתן להתווכח.

<יגאל שבתאי: אני מסכים.

<יגאל שבתאי: אני מסכים שאתר האינטרנט שלנו צריך שדרוג ושברור לנו - - -

<איתן עמרם: לא ניתן לשלוח הגשת תלונה באמצעות מייל.

<יגאל שבתאי: לא אמרתי שהכול ורוד, זה בסדר.

<איתן עמרם: בסדר, אנחנו פה בשביל לתקן.

אורי מקלב: נתנו למשטרה ארכה יותר גדולה, אנחנו מקווים שבישיבה הבאה שלנו כבר יהיו דברים אחרים.

סתיו שפיר: כן, במשטרה צריכים לפתור את האופן שבו עונים לפניות במוקד 100 בטלפון, עוד לפני שאנחנו מתקדמים.

<מנחם בנימין: אני רק רוצה להוסיף משהו.

<מנחם בנימין: בקשר למאתר שדיברנו עליו, אני רק רוצה לציין שבמדינת ישראל, בניגוד לארצות הברית לדוגמה, פה אנחנו זקוקים לאישור של האזרח שאנחנו נוכל לאתר אותו.

<מנחם בנימין: בניגוד לארצות הברית, ששם ב-911, כל מי שמתקשר ישר יודעים איפה הוא נמצא.

<מנחם בנימין: זה עניין של חוק שאולי אתם תוכלו לסייע לנו לאפשר את זה כי זה מציל חיים.

סתיו שפיר: מה זאת אומרת?

<איתן עמרם: אני לא חושב שזה אפשרי, זו פגיעה בפרטיות שלי.

<מנחם בנימין: זה אפשרי.

<מנחם בנימין: אפשרי זה אפשרי - - -

אורי מקלב: זו הצעת חוק שעלתה לוועדת שרים ביום שני הזה ולא אישרו אותה.

סתיו שפיר: אבל כשאתם צריכים לאתר מישהו, למשל לא מוצאים בן אדם, מאתרים אותו באמצעים - - -

<מנחם בנימין: אני אגיד לך איך אנחנו פועלים.

<מנחם בנימין: אנחנו שולחים אלייך אס.

<מנחם בנימין: אמ.

<מנחם בנימין: אס, את האפליקציה הזו, את אמורה לאשר, רק כשאת מאשרת אנחנו מקבלים דיווח איפה את נמצאת.

<מנחם בנימין: וברגע שהשיחה התנתקה אני לא יכול לאתר אותך שוב פעם אם התקשרת אליי.

<מנחם בנימין: כלומר אנחנו זקוקים להסכמה של האזרח כדי שאנחנו נוכל לסייע לו ולאתר אותו איפה הוא נמצא, בניגוד לעולם, בניגוד לארצות הברית.

סתיו שפיר: אזרח שמתלונן?

<מנחם בנימין: אזרח במצוקה.

<מנחם בנימין: את עכשיו נמצאת בכביש - - -

<יגאל שבתאי: את צריכה להגיד פוזיטיבית שאת מוכנה שהם יידעו איפה את נמצאת.

סתיו שפיר: זה לא מספיק בתוך שיחת הטלפון, שמבקשים עזרה?

<מנחם בנימין: לא.

<מנחם בנימין: אנחנו שולחים אלייך קישור, את מאשרת ורק אז אנחנו יכולים בעצם לאתר אותך.

סתיו שפיר: אז אזרח במצוקה, אומרים לו בטלפון 'טוב, סליחה, אדוני, אתה כרגע עובר ככה וככה, אבל אנחנו נשלח לך אס.

סתיו שפיר: אמ.

סתיו שפיר: אס, תענה לנו'?

<מנחם בנימין: אנחנו שולחים אליו את הקישור והוא מאשר.

<מנחם בנימין: זה עניין של חוק.

<מנחם בנימין: אם פה אפשר יהיה לקדם את הנושא הזה - - -

אורי מקלב: כאן לא מייחס לזה זיקה מחשבית, אני לא רוצה עכשיו להטריד את המשטרה, אבל אני ראיתי את זה בהצגה - - -

<מנחם בנימין: אתה יכול להתקשר ולבדוק את זה.

<יגאל שבתאי: תתקשר ל-100, אם אין פה חסימה.

<מנחם בנימין: יש פה חסימה, כרגע אין פה ג'י.

<מנחם בנימין: פי.

<מנחם בנימין: אס, אני צריך פה ג'י.

<מנחם בנימין: פי.

<מנחם בנימין: אס כדי לראות איפה אתה, אבל אני חייב את ההסכמה של ה - - -

אורי מקלב: עלתה הצעת חוק של שני חברי כנסת שביקשו שהמשטרה כן תוכל לאתר, ועדת שרים לא אישרה את זה.

אורי מקלב: ביום שני, זה עלה אתמול.

<יגאל שבתאי: אנחנו מודעים למגבלות החוק.

אורי מקלב: משרד המשפטים עומד מאוד חזק ולא מאפשר את זה, בגלל הפרטיות.

<יאיר פראנק: סיפור הפרטיות הוא סיפור שאנחנו פוגשים אותו בהמון המון מקרים.

<איתן עמרם: אבל אם אני בתור אזרח רוצה להתריע על משהו, אני לא רוצה שיזהו אותי, אני שכן שרוצה להתלונן - - -

<מנחם בנימין: גם אם אתה נמצא במצוקה אתה לא רוצה שיזהו אותך?

<איתן עמרם: סליחה, תן לי את האפשרות להחליט האם אני רוצה או לא.

סתיו שפיר: אנחנו נעבור הלאה.

סתיו שפיר: משרד התחבורה נמצא פה?

<מנחם בנימין: אם אפשר רק עוד הערה אחת.

<מנחם בנימין: במוקד 110 יש לנו גם הנגשה לציבור כבדי השמיעה והם כן יכולים לפנות אלינו באמצעות הקלדה.

<מנחם בנימין: אז זה כן קיים.

<מנחם בנימין: באס.

<מנחם בנימין: אמ.

<מנחם בנימין: אס יש את זה, יש קו מיוחד לכבדי השמיעה.

סתיו שפיר: אם יש כבר פנייה בווטסאפ או באס.

סתיו שפיר: אמ.אס, אז למה לא לכולם?

אורי מקלב: זו היערכות גדולה.

סתיו שפיר: הטכנולוגיה קיימת.

אורי מקלב: לא טכנולוגית, זו היערכות.

<מנחם בנימין: יש קו מיוחד לטובת כבדי שמיעה גם.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: משרד התחבורה.

<צור אהרון: שמי צור ואני ראש אגף התקשוב של משרד התחבורה.

<צור אהרון: אכן הסיפור שסיפרת בתחילת דברייך נכון.

<צור אהרון: יש אצלנו הפרדה במשרד בין טיפול בתלונות הציבור לפניות הציבור.

<צור אהרון: מה שאת אמרת נכון, היחידה לטיפול בביקורת ותלונות הציבור כרגע לא מקבלת פניות במייל.

<צור אהרון: בימים אלה אנחנו משלימים עלייה לאוויר במערכת ניהול תלונות הציבור, מערכת חדשה שרכשנו במכרז, במסגרת העלייה לאוויר גם תחודש האפשרות לבצע פנייה ולהגיש תלונה באמצעי מקוון, במייל או בטופס מובנה.

<צור אהרון: לגבי פניות הציבור, לגבי כל שאר יחידות המשרד ורשויות המשרד, לכולם יש אי-מיילים, בכל מקום שיש פקס יש גם אי-מייל ורוב הפניות מטופלות בצורה יעילה.

<צור אהרון: נכון הוא שאין גוף בתוך המשרד שעושה בקרה ומעקב, כפי שאמרת, אני אעלה את זה גם אצלנו בבית, שנכון וראוי שתהיה מערכת.

<צור אהרון: בסופו של תהליך, אחרי שנטמיע את המערכת החדשה באגף לתלונות הציבור, זאת הולכת להיות מערכת רוחבית משרדית.

<צור אהרון: אחד היתרונות הגדולים של המערכת הזאת, שכל פנייה שתיכנס, ולא משנה אם זו פנייה בנושא פניית ציבור או תלונת ציבור, מרגע שהיא נכנסת ייספר לה זמן ויהיה לנו דוח מקוון.

<צור אהרון: בשלב השני אנחנו נעשה סוג של אמיגרציה, כל הפניות מהאי-מיילים יגיעו לתוך המערכת הזאת ואז ניתן יהיה למדוד כל אחת מיחידות המשרד השונות, תוך כמה זמן היא עונה.

<צור אהרון: כרגע אין לנו מנגנון שבודק את זה בצורה מה שנקרא עניינית, לא דיווח תוך כמה זמן - - -

סתיו שפיר: היום בן אדם שרוצה לקבל מידע, למשל על מצב הרישיון שלו, נקודות לחובתו, הוא יכול לקבל את זה במייל?

<צור אהרון: לא, היום אנחנו מפעילים מוקד טלפוני, כוכבית 5678, הוא עובד משבע בבוקר עד שמונה בערב.

סתיו שפיר: אבל הוא מפנה למוקדים שצריך להגיע אליהם פיזית.

<צור אהרון: לא, אני אסביר.

<צור אהרון: המוקד הזה נותן מענה גם אישי וגם כללי.

<צור אהרון: אם את מזדהה הוא ייתן לך בדיוק את המידע הרלוונטי לגבי מצב חידוש הרישיון שלך וכל הנתונים האישיים.

<צור אהרון: אין כמעט סוג של פנייה שמחויב להגיע.

<צור אהרון: למשל אם את צריכה לעשות חידוש רישיון הוא מפנה אותך לקיוסק מידע.

<צור אהרון: יש לנו כ-70 קיוסקים בסופר פארמים ובמקומות מרכזיים בארץ, אותו קיוסק כמו שיש למשטרה, את מגיעה, עושה פעולה שהיא חד ערכית ומזוהה על בסיס מנגנון שממשל זמין פיתח עם חברות האשראי ואת מקבלת במקום את רישיון הנהיגה או את רישיון הרכב.

אורי מקלב: בנייר?

<צור אהרון: בנייר רשמי של מדינת ישראל, ולאחר מכן תקבלי את הכרטיס הפלסטי הביתה, כעבור שבועיים, זה תלוי ב - - -

סתיו שפיר: אבל זה לקבל את הרישיון, אבל לקבל מידע?

<צור אהרון: אמרתי, מידע את יכולה לקבל בטלפון כל עוד את מזדהה.

<צור אהרון: אם את לא מזדהה לא ניתן לקבל מידע אישי.

<צור אהרון: מידע כללי אין שום בעיה לקבל.

<צור אהרון: שלא יהיה מצב שאת מבקשת מידע על יאיר פראנק, לכן את צריכה להזדהות ברמה האישית בטלפון.

סתיו שפיר: בסדר, אין בעיה להזדהות ברמה אישית.

סתיו שפיר: אבל כשבן אדם מזדהה ומעביר את הנתונים שלו, מספר תעודת זהות?

<צור אהרון: הוא מקבל מידע בטלפון.

סתיו שפיר: על כל דבר שהוא צריך בנוגע לרישיון?

<צור אהרון: לא, כל מידע שמותר למסור.

<צור אהרון: יש מידע שמותר למסור, יש מידע שאסור למסור.

<צור אהרון: למשל אם בן אדם רוצה לדעת, אני אתן דוגמה, מתי חידוש הרישיון שלו, אם הרישיון שלו בדרך, יצא בדואר אליו, האם הוראת התשלום שלו נקלטה, כל המידעים האלה הוא מקבל בטלפון.

סתיו שפיר: אבל לגבי מצב הרישיון שלו?

סתיו שפיר: נקודות, פסילה?

אורי מקלב: פסילת רישיון, פסילה, מתי פגה הפסילה, מתי הוא יכול - - -

<צור אהרון: זה הוא צריך להגיע לקיוסק מידע ולהוציא תדפיס אישי.

סתיו שפיר: למה?

<צור אהרון: כי זה מידע מורכב.

<צור אהרון: הגענו למסקנה, אחרי שבדקנו את זה, שנותנים לאנשים בטלפון והם לא מבינים ולכן אנחנו מפנים את האנשים שיוציאו תדפיס מידע כתוב.

<צור אהרון: ודרך אגב, אני אגיד לכם - - -

סתיו שפיר: למה לא לשלוח להם את המידע הזה באי-מייל, אם א פשר להוציא אותו או באגף הרישוי או במוקד?

<צור אהרון: אני אסביר למה.

<צור אהרון: כרגע אנחנו לא מנהלים מרשם נהגים או אוחזים ברכב, אין לנו את האי-מייל שלהם.

<צור אהרון: אם היה מאגר ממשלתי, דיברתי על זה עם רשות התקשוב הרבה מאוד, אנחנו לוקחים למשל את מרשם התושבים מרשות האוכלוסין וההגירה, משם אנחנו שולחים אליכם הביתה את רישיון הרכב או רישיון הנהיגה.

<צור אהרון: וזו גם הצעת החוק, הלוואי שכל בן אדם יהיה חייב למסור כתובת אי-מייל.

<צור אהרון: ברגע שתהיה כתובת אי-מייל אני אשלח לך את כל המידע.

סתיו שפיר: אבל בן אדם מתקשר, הוא מבקש את המידע - - -

<איתן עמרם: יש איזה אבסורד קטן, ברשותכם.

<איתן עמרם: אני נכנס כרגע לאתר, באמת יש באתר של המשרד - - -

סתיו שפיר: אני יכולה לבקש שתבוא לכל ועדה שלנו?

<איתן עמרם: אני גם ככה היום בשלוש ועדות, יום בשבוע אני פה, זה מספיק.

<איתן עמרם: תודה.

<איתן עמרם: יש מספר פניות מקוונות באתר של משרד התחבורה, אגב חלקן באמת ניתן להעלות קבצים בטפסים.

<איתן עמרם: זה אני אומר ליתר המשרדים, שקצת מתקשים בטכנולוגיה, כן ניתן לעשות את זה.

<איתן עמרם: ולגבי בקשה למשלוח תדפיס לנקודות, אז אכן יש את האפשרות להזין את הדואר האלקטרוני, אבל האבסורד, שהם יודעים לקבל, הם לא יודעים להחזיר.

<איתן עמרם: הם מחזירים לדואר בבית.

<צור אהרון: אני אסביר למה.

<איתן עמרם: אז אם כבר שלחו לכם - - -

<צור אהרון: אני לא יכול לאמת שהכתובת האלקטרונית היא שלך ולא של מישהו אחר.

<איתן עמרם: אבל אם אני שולח לך מהאי-מייל שלי - - -

סתיו שפיר: אבל כשבן אדם פונה אליך, לפני רגע אמרת שאתה רוצה שבן אדם יגיד לך את הפרטים שלו בטלפון - - -

<צור אהרון: הוא ייתן לי כתובת של מישהו אחר.

<איתן עמרם: אבל אם אני נותן לך את תעודת הזהות שלי, את מספר רישיון הרכב שלי.

<קריאה: הוא לא יודע שזה אתה.

<איתן עמרם: אבל אי אפשר למלא את זה בלי - - -

<צור אהרון: זה לא רשום אצלי.

<איתן עמרם: זה דברי חובה, אני לא יכול לשלוח לך אם לא מילאתי את השדות האלה, שהם שדות אישיים.

<צור אהרון: בניגוד לחברות הסלולר או הבנק, עשו לך אימות פעם ראשונה כשמסרת את כתובת האי-מייל, או עשית אימות פרונטלי, או ששלחו לך מכתב הביתה עם קוד מסוים, נרשמת.

<צור אהרון: מאותו רגע הבנק או חברת הסלולר או העירייה מנהלים מאגר כתובות אי-מייל שהוא חד ערכי, שהוא שווה ערך לכתובת שיש לך במרשם האוכלוסין.

<צור אהרון: אין לנו את המנגנון הזה.

<צור אהרון: לכן גם אם כתבת אליי פנייה ושמת כתובת אי-מייל, יכול להיות ששמת את כתובת האי-מייל של מישהו אחר כי מישהו אחר רוצה לקבל מידע.

<איתן עמרם: האינטרס שלי לשים כתובת שלי.

<צור אהרון: זה לא קשור, זה חוק, זה חוק הגנת הפרטיות.

<איתן עמרם: יש כאן איזה שהוא פגם.

<איתן עמרם: אני מסכים איתך לגבי היתר, אבל אם אני פונה אליכם, נותן את תעודת הזהות שלי, את מספר רישיון הרכב שלי, אני נותן פה דברים אישיים שלי ואת הטלפון ואת הדואר, אני אתן דואר של מישהו אחר?

<יאיר פראנק: בואו נעשה שנייה אחת סדר.

<איתן עמרם: אז אין לזה סוף.

<יאיר פראנק: אתה צודק.

<יאיר פראנק: היית חרד לפני חמש דקות מהמיקום שלך - - -

<איתן עמרם: נכון, אני עדיין חרד.

<יאיר פראנק: הסיפור הוא עדיין סביב סיפור של הגנת הפרטיות.

<יאיר פראנק: נכון להיום צריך לזהות אותך פוזיטיבית, כי לצורך העניין את רישיון הנהיגה שלך ואת מספר תעודת הזהות שלך גם הילד שלך יכול לדעת, גם אשתך יכולה לדעת וגם מישהו אחר יכול לדעת וברגע שאנחנו לא יודעים שאתה זה אתה אז הסיפור הזה אומר שאנחנו מוגבלים ביכולת לתת שירות.

<יאיר פראנק: בוא אני אגיד לך מה אנחנו הולכים לעשות עם זה.

<איתן עמרם: לא, במילים אחרות, פסלת את כל המענה במייל.

<יאיר פראנק: לא, לא פסלתי כלום.

<איתן עמרם: כי אמרת.

סתיו שפיר: תן לו בבקשה לענות.

<יאיר פראנק: אני אסביר.

<יאיר פראנק: סעיף 7 בהחלטת הממשלה מטיל על המנכ"ל לשוויון חברתי יחד איתי לגבש תוך 120 יום את האפשרויות של משרדי הממשלה לתת מענה לפונים שלהם באמצעות אותו כלי דיגיטלי.

<יאיר פראנק: רוצה לומר, אנחנו נמצאים היום בתהליך שבו יש גוף שנקרא הממונה על היישומים הביומטריים במשרד ראש הממשלה שקובע מדיניות לגבי ארבע רמות הזדהות של האזרחים לצורכי קבלת שירות מהממשלה.

<יאיר פראנק: הרמה הכי נמוכה היא 'תכניס את מספר תעודת הזהות ואנחנו נעביר לך את המידע', אבל אם למשל יש שירות של לשנות את הכתובת של הבית, לא נרצה שאופיר ישנה את הכתובת שלך, נרצה לדעת שאתה זה אתה, אז כיוון שזה שירות לא כזה מורכב ומסוכן או מאוד מידע פרטי, אז אולי ב-one time password, אתה תרשום את תעודת הזהות, נשלח לך אס.

<יאיר פראנק: אמ.

<יאיר פראנק: אס חד פעמי ותוכל להיכנס.

<יאיר פראנק: אבל אם אנחנו מדברים למשל על מידע רפואי, במידע רפואי כנראה נרצה רמת הזדהות הרבה יותר גבוהה, לא נשלח מידע רפואי מביטוח לאומי על מצבך אם אנחנו לא באמת יודעים שאתה זה אתה.

<יאיר פראנק: אתה זה אתה במקרה הזה, יכול להיות שזו תהיה תעודת הזהות החכמה פלוס אולי אמצעי ביומטרי כזה או אחר, כרגע עוד לא סיכמנו את זה.

<יאיר פראנק: כל משרדי הממשלה יקבלו את המדיניות הזאת, יסווגו את השירותים שלהם לארבע הרמות האלה, אנחנו ברשות התקשוב, ביחידת ממשל זמין, נקים פלטפורמה שתדע לתת שירות רוחבי לכל המשרדים על דרכי ההזדהות ודרך זה נבטיח שלא נפגע בפרטיותו של אדם.

<יאיר פראנק: אחד הדברים שאנחנו נרצה לעשות גם באותה הזדמנות, יחד עם רשות האוכלוסין, זה לנהל מאגר אקוויוולנטי של כתובות הדואר הפיזיות וכתובות המייל.

<יאיר פראנק: ברגע שנדע את זה, שאתה זה אתה וזו כתובת המייל שלך, אז אין שום בעיה עכשיו להתחיל לדברר איתך במייל.

<יאיר פראנק: מה עושים היום?

<יאיר פראנק: כמו שהזכיר ידידי צור, חברות האשראי או הבנקים או חברות הסלולר, אתה בפעם הראשונה הגעת פיזית, הראית תעודת זהות, הראית רישיון נהיגה, ראו שאתה זה אתה, נתנו לך סיסמה, עשית שלב פוזיטיבי ולכן אתה יכול לשלוט בחשבון הבנק שלך, להעביר אותו מקצה לקצה בלי בעיה.

<יאיר פראנק: לקחת 8 מיליון אזרחים, לבקש מהם להגיע לרשויות ממשלה, לעשות כזה זיהוי פוזיטיבי, אנחנו לא רוצים לחשוב על זה אפילו ולכן אנחנו מפתחים כרגע את המנגנונים האלה.

<יאיר פראנק: ככל שנתקדם נוכל לעשות את זה יותר טוב.

<יאיר פראנק: השירות הראשון שבו תהיה הזדהות ברמה האחת מהאפס, רמה שתיים, יקרה תוך כחודש בשינוי מען בתעודת זהות חכמה, ואחרי חודשיים ב-one time password.

<איתן עמרם: ברשותך, אני לא הייתי בפייסבוק ואני לא הייתי בגוגל ואני לא יודע איפה הם נמצאים, למרות זאת כל מקום שמישהו מנסה להיכנס עם סיסמה שלי או אני ממחשב אחר אני מקבל הודעה, 'ניסו להתחבר אליך ככה וככה, אתה מאשר או לא מאשר?

<איתן עמרם: '

<יאיר פראנק: לא, קיבלת הודעה שזה קרה, לא שאלו אותך אם אתה מאשר.

<יאיר פראנק: יידעו אותך שזה קרה.

<איתן עמרם: יידעו אותי שזה קרה.

<איתן עמרם: שלחתי מייל, תיידע אותי, 'האם אתה מעוניין לקבל מידע', לטלפון שלי?

<איתן עמרם: אני אגיד כן או לא.

<יאיר פראנק: אז אני צריך לדעת שהטלפון שלך זה הטלפון שלך, אז - - -

<איתן עמרם: אולי זה לא אני.

<יאיר פראנק: נכון, כי יש גניבת זהויות, זה הדבר הכי נפוץ היום בעולם האינטרנט ואתה כעורך דין צריך להכיר יותר טוב ממני את חוק הגנת הפרטיות.

סתיו שפיר: ברור שאנחנו רוצים לעשות הכול כדי לשמור על הפרטיות, אבל ברגע שעושים פנייה כזאת, כמו שנאמר על ידי המשטרה, נדבר על האם כדאי לעשות כזה דבר בעניינים שלהם, במצבי חירום או לא, אבל לעשות פנייה כזו פשוטה, לטלפון, לבקש אישור באס.

סתיו שפיר: אמ.

סתיו שפיר: אס, זה דבר שיכול להיות.

<יאיר פראנק: אני מסכים, זה השיטות של ההרכשה, איך אנחנו מרכישים את הזהות שלך, שאנחנו יודעים שאת זה את, ואנחנו עובדים על זה כרגע באמת כדי לבנות את המנגנון הזה שיודע לטפל ב-8 מיליון אזרחים.

<יאיר פראנק: העסק הזה מטופל.

<יאיר פראנק: הדיבייט הזה בנושא הגנת הפרטיות פוגש אותנו, וגם נפגשנו אצלך בוועדה בנושא של הנגשת מאגרי מידע, הוא קיים כל הזמן, אנחנו מנהלים דו שיח מתמיד עם הרשות למשפט וטכנולוגיה ועם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ויחד איתם תופרים את המעטפת שמשתלבת גם בחוק הגנת הפרטיות, שבארץ, דרך אגב, הוא עוצמתי.

<יאיר פראנק: אנחנו הולכים גם בשיטה האירופאית שהיא מאוד עוצמתית.

<יאיר פראנק: כמו שציינו פה החברים, בארצות הברית אין בעיה.

סתיו שפיר: מגנים על הפרטיות ובסוף כולם נמצאים בפייסבוק וב-gmail ו - - -

<יאיר פראנק: אבל את בחרת לעשות את זה.

סתיו שפיר: והמידע עלינו מסתובב שלא נדע איפה.

<יאיר פראנק: אבל את בחרת לעשות את זה.

סתיו שפיר: אנחנו יכולים לפתוח דיון שלם על חופש הבחירה בעניין הזה.

<יאיר פראנק: לא יודע, כולם עושים את הצ'ק אין בכל מקום שהם הולכים בפייסבוק.

סתיו שפיר: זה אני גם לא מבינה.

סתיו שפיר: יש פה עוד משרדים שירצו להגיב?

סתיו שפיר: כי אנחנו ממש לקראת סיום.

<יהודה מונסוניגו: שמי יהודה מונסוניגו, אני מרשות המסים.

סתיו שפיר: אז בוא תתקרב אלינו, כדי שיוכלו להכניס אותך לפרוטוקול.

<יהודה מונסוניגו: לנו יש מערכת מאוד מתקדמת, כבר קרוב לעשר שנים שאנחנו כל הזמן הולכים ומתעדכנים אותה, כולל היבט של אבטחת מידע, אם תרצו, אני אוכל לתאר אותה, אבל ממש בוער לי להגיד משהו.

<יהודה מונסוניגו: הדיון האחרון בנושא של אבטחת מידע רק מלמד שבעצם אם אנחנו רוצים לנוע קדימה אז לא די במייל למשרד אלא צריכה להיות מערכת, מערכת שיש בה היבט של ניטור, של בקרה, של מעקב אחרי הפניות.

<יהודה מונסוניגו: אני חשבתי שנכון אולי, אני רוצה להציע את זה, להקים צוות של התקשוב הממשלתי שיבחר מתוך המשרדים שיש להם כבר מערכות מתקדמות, יבחר את המערכת האידיאלית, יקבל אותה, יקנה אותה, אני לא יודע איך, ויפיץ אותה תחת ההתאמות המתאימות ליתר המשרדים, שאין להם את הטכנולוגיה הזאת.

<יהודה מונסוניגו: זה נראה לי יותר חכם ויותר נבון.

<יהודה מונסוניגו: זו לא הבעיה שלי, נכון, אבל אי אפשר לצפות מכולם - - -

סתיו שפיר: אתה צודק מאוד.

<יהודה מונסוניגו: אי אפשר לצפות מכולם שתוך חודשיים יבנו מערכת שאנחנו עובדים עליה קרוב לעשר שנים וכל הזמן משדרגים אותה.

<יהודה מונסוניגו: זו הערה ראשונה.

<יהודה מונסוניגו: הערה שנייה, אם אתם רוצים אני מוכן להציג גם את הנתונים שלנו, כי אנחנו כבר קרוב לעשר שנים במקום אחר.

<יהודה מונסוניגו: בשנה האחרונה טיפלנו ב-52,000 פניות מקוונות שאנחנו מאפשרים גם לצרף להם קובץ PDF.

<יהודה מונסוניגו: השנה הצפי הוא ל-83,000 ואני יכול - - -

סתיו שפיר: בכמה מהאגפים ברשות המסים יש כתובת מייל?

<יהודה מונסוניגו: לכל האגפים, אנחנו מדברים על מערכת שנותנת שירות לכל האגפים.

<יהודה מונסוניגו: יש שלושה עובדים שיושבים בחדר בקרה ועוקבים אחרי הפניות, יש 250 מטפלים במשרדי השדה ובמטה שהם יכולים להעביר את הפנייה הלאה לעובדים אחרים במערכת.

<יהודה מונסוניגו: זאת אומרת כל עובד במערכת יכול לתת תשובה ולי יש יכולת לראות את התשובה שניתנה, את זמן הטיפול.

<יהודה מונסוניגו: עובד שלי יכול לאתר פנייה שלא טופלה ולהרים טלפון ואז לגלות שהעובד אולי במילואים ולא החליפו אותו.

<יהודה מונסוניגו: האזרח יכול גם לתת ציון על התשובה שהוא קיבל ואז ברמה הרוחבית, ברמה המשרדית, איזה איכות של טיפול ניתן.

<יהודה מונסוניגו: זאת אומרת יש לי ממש פידבק און ליין מהציבור.

<יהודה מונסוניגו: אני יכול להגיד לכם למשל שהציבור המתוחכם שלנו, ציבור עורכי הדין, המייצגים, למשל אם ב-2012 אחוז הפניות שלהם עמד על 14% בשנה האחרונה זה כבר מחצית.

<יהודה מונסוניגו: זאת אומרת אנחנו רואים גידול הולך וגדל, במיוחד בשנים האחרונות, בתחום הזה.

<יהודה מונסוניגו: זו מערכת שעובדים עליה כל הזמן, משפרים אותה כל הזמן.

<יהודה מונסוניגו: למשל בהיבט של אבטחת מידע, אזרח יכול לבוא אלינו ולקבל סיסמת וי-טל, ואם יש סיסמת וי-טל זה כמו תעודת זהות ואז אני יכול לתת לו גם מידע יותר רגיש, כי לי יש סודיות פיסקאלית.

<יהודה מונסוניגו: יחד עם זה אנחנו גם מפתחים אופציה של OTP, של שאלות סבתא, כדי לזהות אותך ועל בסיס זה אולי לתת לך גם מידע יותר רגיש.

<יהודה מונסוניגו: אבל עוד פעם, מה שחשוב לי להגיד זה שאני חושב שכדאי לבחור מערכת מתקדמת, שלנו, של גוף אחר, של ביטוח לאומי, ולנסות להפיץ אותה ליתר המשרדים.

<יהודה מונסוניגו: זה נראה לי פשוט יותר יעיל.

<יהודה מונסוניגו: תודה.

סתיו שפיר: נכון מאוד.

סתיו שפיר: למה דבר כזה לא נעשה, אגב?

<יאיר פראנק: הנושא הזה על הפרק, הנושא הזה נבחן.

<יאיר פראנק: אחד מהדברים זה שרוב המערכות האלה שמפותחות היום במשרדים, שקיימות, הן מערכות שעלות ההתקנה שלהן היא מאוד מאוד יקרה.

<יאיר פראנק: זה רישיונות לחברה שפיתחה את זה - - -

<יהודה מונסוניגו: אצלנו זה פיתוח שלנו.

סתיו שפיר: כן, אבל למה לא להשתמש באותה מערכת ולהעביר אותה - - -

<יאיר פראנק: עדיין זה רישיון פר משתמש.

<יאיר פראנק: אנחנו בודקים את החלופות האלה, לראות אם אנחנו מכניסים את הממשלה לסוג של הוצאה כזאת כבדה.

סתיו שפיר: אבל מה שעושים היום זה שכל משרד צריך לחפש את המערכת שלו, לבנות אותה.

<יהודה מונסוניגו: אנחנו בנינו בעצמנו, זה שלנו, לא קנינו.

<יאיר פראנק: חברים, אנחנו מכירים את הסוגיה הזאת, הרבה מאוד מהמערכות האלה גם מחוברות וקשורות בתוך המערכות התפעוליות, עובדה שיש לכל אחת מהמערכות שנמצאת היום במשרדי הממשלה, היא שונה מהאחרת, ולכן הסוגיה הזאת זה לא לקחת משהו ולהרכיב אותו.

<יאיר פראנק: אני לא יודע מאיפה יש לך את הניסיון שאתה לוקח משהו ממקום אחד, שם אותו במקום שני וזה עובד.

<יהודה מונסוניגו: אני לא אמרתי להרכיב, אמרתי להתאים.

<יאיר פראנק: יפה, אז הסוגיה הזאת נבחנת.

<יאיר פראנק: היא נבחנת בראייה בכלל כללית, של הרבה מאוד מערכות שמפותחות היום בממשלה כפול ומכופל.

<יאיר פראנק: זה לא רק פניות ציבור, זה גם מערכות נוספות.

<יאיר פראנק: כל הסיפור הזה של מערכות רוחביות הוא חלק מתוך המנדט של רשות התקשוב ואנחנו מטפלים בזה.

<יאיר פראנק: לצערי עוד אין לנו פתרון לזה, אבל למשל במערכת של ניהול תכניות עבודה, יש מערכת אחת ממשלתית שפיתח משרד הכלכלה, שנקראת תמ"ר והיא קיימת.

<יאיר פראנק: במערכת של ניהול מסמכים אנחנו מטמיעים את מערכת סע"ר.

<יאיר פראנק: אז יש מקומות שאנחנו כבר שם ויש מקומות שאנחנו בדרך לשם.

סתיו שפיר: תודה רבה.

סתיו שפיר: המרכז להעצמת האזרח.

<נועה רוזנפלד: שלום, שמי נועה רוזנפלד, אני מהמרכז להעצמת האזרח ואנחנו עמותה שעוסקת באפקטיביות של המגזר הציבורי ומתוך כך אנחנו כבר שנתיים מנהלים פרויקט שנקרא מוניטור למעקב אחרי יישום החלטות הממשלה.

סתיו שפיר: אתמול עשינו דיון שלם בוועדת השקיפות על יוזמה אחרת של המרכז להעצמת האזרח.

<נועה רוזנפלד: נכון, ניצולת תקציבית, האתר שלנו באוויר.

<נועה רוזנפלד: אז בפרויקט המוניטור יש לנו היום קרוב ל-60 תחקירנים שעוקבים אחרי קרוב ל-100 החלטות ממשלה, 1008 היא אחת מהן.

<נועה רוזנפלד: דווקא אני רוצה לדבר בכובע של גוף שפונה הרבה מאוד לממשלה, לא בפן האזרחי כל כך, כלומר לא כפנייה של אזרח למערכת, אלא כגוף שדווקא פונה הרבה לגורמים מקצועיים בממשלה בשביל לקבל מהם תשובות.

<נועה רוזנפלד: אז למשל דיבר פה הנציג מרשות המסים, זה נכון, סטודנט שלי פנה לפני ארבעה חודשים לרשות המסים, קיבל מספר פנייה מפניות הציבור, אבל כבר ארבעה חודשים לא עונים לו.

<יהודה מונסוניגו: יכולות להיות הרבה סיבות למה לא עונים לו.

<נועה רוזנפלד: והוא קשר עם ההיא מפניות הציבור והכול.

<נועה רוזנפלד: הדיון על זה שיש כתובת אי-מייל חייב להיות קשור לדיון הזה שיש מישהו שעונה בצד השני.

סתיו שפיר: זה ברור.

<נועה רוזנפלד: אמנת שירות או התרבות הממשלתית לגבי מתן מענה ומתן תשובה ולא לזרוק מצד לצד.

<נירית בלייר: נירית בלייר, מהתנועה לחופש המידע.

<נירית בלייר: גם אני רציתי, כמו נועה, להראות את הצד שלנו, הצד של הציבור, שאנחנו מבקשים ואנחנו פונים ואנחנו לא מקבלים מענה.

<נירית בלייר: כשרצינו להוציא מכתב למשרדי ממשלה להזכיר להם לשלוח את רשימות הספקים לא הצלחנו להגיע למשרד ראש הממשלה.

<נירית בלייר: משרד ראש הממשלה נותן טופס להעלאת פניית ציבור ללא אפשרות לצרף קובץ.

<נירית בלייר: אני יכולה להגיד לכם שבכלל לא שמעתי על מוקד 110, אני יכולה להגיד לכם שרוב הפעמים שאני מנסה לפנות למשרדי ממשלה, יכול להיות שאני מצליחה לפנות, לרוב בכלל לא עונים לי.

<נירית בלייר: אם 400 מתוך 1,200 שירותים שהממשלה נותנת הם ממוחשבים מקצה עד קצה, זה עדיין 30%, זה עדיין ציון נכשל.

<נירית בלייר: אני כאזרחית לא מרגישה שאני מקבלת את השירות הטוב ואני חושבת שהגיע הזמן לקפוץ מדרגה.

סתיו שפיר: טוב, אז החדשות הטובות הן שעד המצאת הטלפרומטר והכנסתו לשירות האזרח אנחנו בטח נוכל לקבל תשובות במייל, נקווה שזה לא ייקח הרבה זמן.

סתיו שפיר: אני רוצה להודות לכולכם על הדיון החשוב הזה.

סתיו שפיר: המלצות הוועדה יהיו, כמו שאמרנו לאורך הדיון, שיתבצע מעקב, אם זה מעקב של רשות התקשוב הממשלתית, אם זה בדרך אחרת שתבחרו לעשות גם בשיתוף עם המשרד לשוויון חברתי, פשוט יתבצע מעקב חודשי, תקופתי קבוע, על פי קריטריונים מוגדרים של מה.

סתיו שפיר: הזכרת נכון, נועה, את אמנת השירות הציבורי למשל, על פי קריטריונים מוגדרים צריך להסביר ובאיזה שהוא מקום לחנך את המשרדים איך אמורים לעבוד מול פניות ציבור, לראות שמצטמצמת הבירוקרטיה עד כמה שאפשר, וגם לקחת יוזמות שמתפתחות, וזה דבר שאפשר לעשות ממש על בסיס חודשי.

סתיו שפיר: אם משרד העלה אתר, מאוד נגיש, מאוד טוב, אפילו ברמת העיצוב שלו והנגישות וההכוונה שלו, כמה מהר אפשר למצוא בו מידע, לדווח על זה למשרדים האחרים, שהם יוכלו להשתמש, לשאול, להעתיק ולחלוק ביניהם את המידע הזה על מנת לשפר את השירות במהירות המיטבית, ביעילות המיטבית, ולעשות את זה יותר נכון.

סתיו שפיר: בלי פיקוח ואכיפה של הדבר הזה אנחנו לא נראה שינוי.

סתיו שפיר: בסופו של דבר אנחנו יודעים איך הדברים עובדים.

סתיו שפיר: כדי שמשהו יקרה לא מספיקה החלטת ממשלה, לא מספיק חוק, צריך מעקב קבוע ופיקוח על הדבר הזה, כולל לפעמים סנקציות למשרדים שלא עומדים בטווח הזמנים והקריטריונים שנקבעו.

אורי מקלב: קודם כל אני רוצה להודות לך על היוזמה ועל הארגון של הישיבה הזאת.

אורי מקלב: אני חושב שהגענו שהמבחן שלנו יהיה בבקרה ובהתמדה ובמעקב אחרי הייעול ואחרי היישום של הדברים.

אורי מקלב: ככל שיתאפשר הזמן.

אורי מקלב: אני אפילו לא תיאמתי את זה עם סתיו אבל אני אומר את זה כאן עכשיו, אנחנו נבקש לקיים את הדיונים בפרוסות קטנות יותר, דהיינו לקחת משרד, נגיד לדוגמה ביטוח לאומי שהוא רווי בפניות ציבור, לראות מה באמת השירותים שהוא נותן, האם הוא נותן את זה, נביא אזרחים שפונים אלינו איך שהם לא קיבלו על אף שמפורסם שהם קיבלו.

אורי מקלב: נעשה את זה גם אנחנו, לעשות ניסיונות קודמים ולהביא את הדברים, איך זה עובד באופן המעשי.

אורי מקלב: אנחנו רואים את הנושא של המייל ועוד דברים מסביב לזה, אנחנו לקחנו את הנושא של מייל, אבל זה עוד דברים מסביב לזה.

אורי מקלב: בממשל זמין באופן כללי, בישראל דיגיטלית, כל הפרויקטים שיש לנו בעניין הזה, חוץ מאשר נגישות וזמינות, אנחנו גם רואים את זה כדבר שיכול לפתח ולבקר את פעולות הממשלה ופעולות המשרדים באופן כללי.

אורי מקלב: כדי לסיים אני אביא דוגמה.

אורי מקלב: לא מעט אזרחים פונים אליי בנושא תחבורה ציבורית.

אורי מקלב: יש לו תלונה על נהג, על חברת תחבורה ציבורית כזו או אחרת, כשאני באתי ושמעתי דיווח של משרד התחבורה בוועדות השונות בעבר ראיתי שיש מיעוט של פניות בנושא, או בכלל מיעוט של פניות, איך זה יכול להיות?

אורי מקלב: אליי פונים יותר מלמשרד התחבורה?

אורי מקלב: אני יכול להגיד רק מה שפונים אליי, זה לא יכול להיות דבר כזה.

אורי מקלב: בסופו של דבר ראיתי, וכך אני עושה גם באופן המעשי, כשאדם מתקשר אליי, כמו שהיה במוצאי חג השבועות, אדם מתקשר אליי באחת וחצי בלילה, אומר לי 'תשמע, אני בעיר מסוימת בגוש דן, אוטובוס שהיה צריך לצאת לטבריה ב-24:30, עכשיו 1:30, בוא תראה את הילדים שלי שוכבים על המדרכה ישנים, האוטובוס לא מגיע, מה אני עושה הלאה?' עכשיו הוא גם רוצה להתלונן.

אורי מקלב: אם אני שולח אותו לתלונות הציבור, כשהיה בפקס, אני לא יודע מה היה קורה עם התלונה הזאת, אני יודע שבסופו של דבר זה לא נספר ואין לזה מעקב, כשזה במייל - - - אני מנחה אותם, לא רק סתם תלונה, רק במייל, אם זה לא במייל אני לא מבטיח לך שאני אוכל לעקוב אחרי זה, שמישהו במשרד יגיד לך.

אורי מקלב: כשאתה שולח מייל, אני עוד לא רואה שמוחקים, אני מקווה שעוד לא מגיע מצב שמישהו יכול למחוק תלונה במייל במשרד ממשלתי.

אורי מקלב: אני אומר לך את זה, יאיר.

<יאיר פראנק: אין למחוק.

אורי מקלב: אין למחוק.

<יאיר פראנק: האח גדול תמיד זוכר.

אורי מקלב: וזה נכנס לסטטיסטיקה.

אורי מקלב: אני מניח שיש לזה הרבה יותר משקל.

אורי מקלב: זה כלי שמעבר לכול הוא כלי הרבה יותר רחב והמשמעויות שלו הרבה יותר רחבות.

אורי מקלב: לכן אנחנו נמצאים פה בוועדה הזאת ואנחנו נמשיך להיות, אם ירצה ה'.

סתיו שפיר: תודה רבה לכולם, המשך יום נעים.