ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 355, 2016-11-01 09:30

אלי אלאלוף: אני פותח את הישיבה.

אלי אלאלוף: יש לנו ארבע הצעות חוק בעניין הזה.

אלי אלאלוף: נדון בהצעות האלה לקראת ההכנה לקריאה ראשונה.

אלי אלאלוף: אלו הצעות חוק שהוצעו על-ידי חברת הכנסת ציפי לבני, חבר הכנסת יצחק הרצוג, ובעצם כל חברי הכנסת של המחנה הציוני, ללא מעורבות של אף חבר כנסת חיצוני מהסיעה.

אלי אלאלוף: זה משתלב עם הרבה מאוד הצעות שנדונות בפורומים שונים, ואני חייב לציין שזה מתאים גם לכוונת יושב-ראש ההסתדרות לצמצם את שעות העבודה, את שבוע העבודה ל-40 שעות, שזה יכול להיות מעניין.

אלי אלאלוף: למרות שיש מדינות אחרות, וזאת שאני טיפה מעז להגיד שאני מכיר אותה יותר מאשר את המדינות האחרות, צרפת, שירדה ל-35 שעות והרגישה שזה הופך להיות פגיעה כלכלית נוראית במשק הצרפתי, וכבר מדברים על חזרה מ-35 שעות כלפי מעלה.

אלי אלאלוף: ולכן, פה יש הצעות חוק שאמורות לאפשר, ליד שמירה על ערכי הדת האישיים של כל אחד מאתנו, חופש שכל האזרחים ייהנו ממנו בצורה אופטימלית.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד כאחד שעלה ממרוקו והתחנך במרוקו עד גיל 22, אני נהניתי פעם בתקופת הלימודים שלי משלושה סוגי חופשות: החופש היהודי, כי הייתי בבית-ספר יהודי כי"ח, "אליאנס" הישראלי; מצד שני נהניתי מהחופשה של המדינה שהיו חופשות שמבוססות על לוח החופשות הדתי המוסלמי; והיות שהקולוניאליזם הצרפתי השקיע במדינות שפעם היו תחת חסותו, אז אני חייב להגיד שגם נהנינו מהחופשות שקראנו להם, במירכאות, האירופיות.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם שמזה יש לי את הזיכרון הטוב ביותר מהחינוך שלי מבית-הספר.

אלי אלאלוף: אני חייב לציין עוד נקודה מאוד מוזרה.

אלי אלאלוף: החינוך המשלים היום בארץ הפך לחלק, לצערי, קטן מהחינוך הנדרש לכל ילד.

אלי אלאלוף: החינוך הזה היה בימי החופש האלה.

אלי אלאלוף: ומי שרוצה לראות את ההתפתחות של ילד, שישווה את רמתו לפני החופשה ואחרי החופשה הגדולה בקיץ.

אלי אלאלוף: במחקרים שבדקתי בזמנו, יש את "קרן רש"י" שמתעסקת בחינוך בפריפריה.

אלי אלאלוף: אנחנו יודעים שמי שהיה לו חופש שמעשיר אותו בפעילות ובקייטנות מסודרות וטובות ועשירות, שלא לדבר על נסיעות לחו"ל – לנו בחוץ-לארץ, כפי שציינתי, במרוקו, למרות שלא היה לנו, אני בא ממשפחה ממוצעת, אם לא ענייה –נהנינו גם מחופשות בחו"ל מחוץ למרוקו על חשבון הקהילה היהודית.

אלי אלאלוף: ההעשרה שקיבלנו בתקופות האלה, בתקופת הקיץ, הייתה אדירה.

אלי אלאלוף: גם אגלה לכם סוד, ככה בחופשות קיבלתי את החינוך הציוני שלי.

אלי אלאלוף: כשאחרים היו בפריז הייתי פה בארץ והתחנכתי וקיבלתי חינוך ציוני, ואני לא מצטער לרגע אחד שקיבלתי אותו בתקופת החופשות.

אלי אלאלוף: לצערנו, היום התקציבים של החינוך הבלתי-פורמלי – ופה אני פונה לאנשי האוצר – תחשבו שמי שיש לו חופש ולא מועסק בפעילות מעשירה, הוא מפסיד, הוא מדרדר.

אלי אלאלוף: בונים לו את הפער בין מי שנהנה מחופש טוב ועשיר לבין מי שלא היה לו.

אלי אלאלוף: אני חייב לציין את זה מפני שזה לא טוב רק לתת יום חופש, צריך לחשוב מה אלה שתלויים בנו – אני אוהב להזכיר את הצעירים, אבל גם את הזקנים – הם חייבים לקבל את תשומת הלב, והמערכות צריכות להתאים את עצמן לחופשות האלה.

אלי אלאלוף: רק שנבין, קרה אסון בצרפת לפני כמה שנים, כש-15,000 קשישים נפטרו בתקופת החופשות של המשפחות.

אלי אלאלוף: היה גל של חום, ומאז מדינת צרפת מתכננת את החופשות וטיפול מיוחד לקשישים, זה מאוד חשוב.

אלי אלאלוף: יש עכשיו – אני יודע שחברתי טלי מאוד רגישה לנושא של הקשישים – יש מערכת שבקיץ בחופשות המרוכזות יש טלפון יומיומי לקשישים הבודדים כדי לדעת אם התעוררו, אם בלעו את התרופות שלהם, וכו'.

טלי פלוסקוב: כן.

אלי אלאלוף: לכן פה התכנון של החופשה הוא לא תכנון רק לחגיגה, זה לא רק מרכיב שמשפטית יסודר, זה דורש את היערכות המערכת בכל תחומי החיים לניצול החופשות, כולל הפיצול האפשרי כדי שאנשים ייהנו, כדי שימשיכו לפתח את מערכות הבילויים, את הפארקים, את מקומות הביקור של תיירות הפנים והחוץ של המדינה.

אלי אלאלוף: ולכן זה לא רק מרכיב של קביעת איזה יום עושים את זה וזה נדיבות וכו'.

אלי אלאלוף: פה מאוד חשוב שנחשוב על המושגים שנכנסים במידה שהחופש הזה יאושר בכנסת.

אלי אלאלוף: ואני כולי תקווה, אני בעד לעשות את זה.

אלי אלאלוף: אני יכול לציין שזה דורש היערכות הרבה הרבה יותר מורכבת.

אלי אלאלוף: היות שפה יש שני חברי כנסת: דב חנין ואלי כהן, שהציעו בהצעות החוק שלהם את הנושא של החופשות של יום ראשון בשבוע, במורכבות כזו או אחרת, אז תרשו לי לאפשר להם לפתוח.

אלי אלאלוף: ואני רוצה שוב לציין את נוכחות החברים שנמצאים פה: נורית קורן, טלי פלוסקוב ומירב בן ארי.

אלי אלאלוף: בבקשה, מי משניכם מתחיל?

אלי אלאלוף: מי שהגיע ראשון או מי שנמצא בקצה השולחן?

אלי אלאלוף: מה שתחליטו.

אלי כהן: אתה רוצה לדבר, דב?

דב חנין: אין שום בעיה.

אלי אלאלוף: בבקשה, דב.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, אני לגמרי מסכים עם נקודת המוצא שלך שאנחנו עוסקים בשאלה מאוד מאוד גדולה ומשמעותית, שיש לה משמעויות חברתיות מאוד גדולות.

דב חנין: זה איננו עניין טכני.

דב חנין: זה עניין בעל משמעות ערכית, רעיונית, חברתית, תרבותית – עניין מאוד מאוד גדול ומשמעותי.

דב חנין: הצעות החוק שבפני הוועדה, אדוני היושב-ראש, יש להן בעצם שני ממדים: הממד האחד הוא הממד של קיצור שבוע העבודה.

דב חנין: וכאן צריך להגיד בצורה ברורה: הישראלים עובדים הרבה מאוד, הישראלים עובדים הרבה מדי, והישראלים עובדים הרבה בכל קנה מידה של תחרות בין-לאומית עם כל מדינה אחרת במערב.

דב חנין: לדבר הזה יש תוצאות.

דב חנין: כשאנשים עובדים הרבה, כשאנשים עובדים יותר מדי, יש לזה משמעות מבחינת הזמן הפנוי, מבחינת הזמן למשפחה, מבחינת העומס, הלחץ, המתח בחברה; ויש לזה גם משמעויות כלכליות.

דב חנין: בטעות אנחנו חושבים שככל שאנשים עובדים יותר שעות, התועלת הכלכלית מתרבה.

דב חנין: הנתונים שבפנינו, אדוני היושב-ראש, ואנחנו במהלך דיוני הוועדה נציג גם נתונים כאלה, מראים בדיוק את ההפך – עבודה של שעות רבות בדרך כלל קשורה לירידה בפריון העבודה.

דב חנין: יש גבול לכמה בן-אדם יכול לעבוד ברמה גבוהה של פריון, ברמה גבוהה של ריכוז, ברמה גבוהה של השקעה.

דב חנין: ולכן, אנחנו רואים שדווקא בחברות שבהן מספר שעות העבודה מצומצם יותר מאשר בישראל, פריון העבודה הוא גבוה יותר.

דב חנין: אני אומר את הדברים גם נוכח הספקות שקראתי בימים האחרונים מצד כמה מהארגונים הכלכליים לגבי המשמעויות וההשלכות הכלכליות של החוק הזה.

דב חנין: אני רוצה לומר בצורה ברורה – החקיקה הזו טובה לא רק מבחינה חברתית ותרבותית, החקיקה הזו היא טובה ונכונה גם מהבחינה הכלכלית.

דב חנין: אנחנו צריכים לעבוד פחות, אבל יעיל יותר; אנחנו צריכים לעבוד פחות שעות עבודה עם פריון עבודה יותר גבוה.

דב חנין: אז ממד אחד של הצעות החוק האלה זה קיצור שבוע העבודה ומעבר לשבוע עבודה קצר יותר.

דב חנין: ממד שני של הצעות החוק האלה זה הרעיון של סוף השבוע הארוך.

דב חנין: וגם כאן, לסוף שבוע ארוך יש משמעות - - -

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר הכנסת ישראל אייכלר, ברוך הבא.

דב חנין: וגם כאן, אדוני היושב-ראש, לרעיון של סוף שבוע ארוך יש הרבה משמעויות בהרבה מישורים של החיים שלנו.

דב חנין: קודם כול סוף שבוע ארוך זה משהו שמאפשר יותר פנאי, יותר נופש, יציאה לטיולים, לעשות דברים שבסוף שבוע קצר יותר קשה לעשות אותם.

דב חנין: אבל בצדק, אדוני, אמרת בתחילת הדיון שבחברה הישראלית לסוף שבוע ארוך יש ממד נוסף, וגם הוא ממד חשוב.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על מצב שבו בעצם יום המנוחה השבועי לגבי יהודים הוא יום שבת, אנחנו בעצם מביאים למצב שחלק גדול מהציבור שהוא הציבור הדתי, החרדי שומר המסורת, יש לו יום חופשי מהעבודה שהוא בעצם יום שקשור למערכת של מצוות דתיות.

דב חנין: זה לא יום שאפשר להשתמש בו לפעילויות פנאי אחרות.

דב חנין: גם הציבור הדתי, החרדי שומר המסורת, שומר השבת, זכאי לקבל יום שיהיה פנוי, אבל לא יום שהוא מחויב בו מבחינת המצוות הדתיות לעשות דברים שהם בעצם לא פנאי במובן הרגיל והמקובל של המילה הזאת.

דב חנין: ולכן, הרעיון של סוף שבוע ארוך בחברה הישראלית נותן פתרון גם לציבור גדול מאוד, שהיום אין לו פתרון, ואני מתכוון לציבור הדתי, החרדי ושומר השבת; וגם נותן, אדוני היושב-ראש, אפשרות לפתרונות יצירתיים ואינטליגנטיים לשאלת השבת הישראלית בכלל.

דב חנין: הרי זו שאלה שבה הגענו למצב שהוא מאוד מאוד אבסורדי.

דב חנין: מצד אחד קשה מאוד להגיע במינימום של תחבורה ציבורית למקומות נופש ופנאי כי כולם תקועים בפקקים בשבתות; מצד שני, יום השבת הפך ליום הקניות ללא הפסקה.

דב חנין: כל מיני מרכזי קניות פעילים, ואנשים חוגגים בקניות מכיוון שאין להם יום פנוי אחר לעשות קניות כשימי העבודה בשבוע הם כל כך עמוסים.

דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, שני הרעיונות האלה הם רעיונות שזמנם הגיע, וצריך לקדם אותם במקביל.

דב חנין: אני ער לכך, אדוני היושב-ראש, שמהלך כזה לא יוכל להתבצע באבחת גרזן, זה לא יקרה מחר בבוקר.

דב חנין: אבל המהלך הזה הוא מהלך שצריך לקדם אותו וצריך להיות מאוד נחושים בקידום שלו.

דב חנין: אני רוצה פה מאוד לברך את חברי חבר הכנסת אלי כהן שלקח על עצמו בכנסת הזאת להיות מנוע של הסוגיה הזו, ואני מקווה שתמשיך להיות מנוע של העניין הזה.

דב חנין: אני רוצה גם באותה הזדמנות לציין - - -

אלי אלאלוף: תלוי בתאגידים.

דב חנין: תלוי בתאגידים, כן.

דב חנין: אז אני מקווה שהוא לא יהיה מנוע בענייני תאגידים, הוא יהיה מנוע בעניין הזה.

דב חנין: ואני רוצה לציין, אדוני היושב-ראש, גם באותה הזדמנות את השר לשעבר סילבן שלום שבתקופת כהונתו כשר השקיע הרבה מאמצעים בנושא הזה, ואני באמת מעריך ומברך על הפעילות הזאת.

דב חנין: אני מקווה, אדוני היושב-ראש, שהדיון הזה של הוועדה יהיה התחלת עבודה שלנו.

דב חנין: אני שוב אומר, אני לא מצפה שהיום כבר נאשר את זה לקריאה ראשונה, והדבר הזה ירוץ במהירות.

דב חנין: אבל הדיון כאן במסגרת של ועדה של הכנסת, החלפת הדעות, שמיעת הרעיונות, וגיבוש הדרגתי של מתכונת להתקדם בכנסת העשרים, כדי שבכנסת העשרים יחול השינוי הגדול שצריך להתרחש בתחום הזה שהוא מאוד מאוד מבורך ומאוד חשוב.

דב חנין: תודה רבה.

אלי אלאלוף: תודה לך, דב.

אלי אלאלוף: בבקשה, אלי כהן.

אלי כהן: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על קיום הישיבה, ואני שמח שאתה עומד בראשות הוועדה עם הניסיון העשיר שלך בנושאים האלה.

אלי כהן: אני רוצה לדבר על נתונים ועל עובדות למה החוק הזה נחוץ ולמה הוא חשוב.

אלי כהן: מספר שעות העבודה של העובדים בישראל הוא או 43 שעות, כאשר בכל העולם המערבי הוא עומד על בין 35 ל-40 שעות מדי שבוע.

אלי כהן: משמע, העובד הישראלי עובד שלוש שעות יותר בשבוע, שזה יום וחצי יותר בחודש, זה 18 ימים - - -

דב חנין: ואגב, לפי החוק זה כתוב אפילו 45 שעות.

אלי כהן: אתה צודק.

אלי כהן: נכון, לא עשו תיקון בחוק.

אלי כהן: היועצות המשפטיות מכירות את הנושא הזה, אבל הלכה למעשה זה בין 42.5 ל-43, ככה שעובדים שלוש שעות יותר בשבוע.

אלי כהן: הצעות החוק שעברו בוועדת השרים מדברות על נושא של שישה סופי שבוע ארוכים בשנה.

אלי כהן: המשמעות היא הפחתה של שעות העבודה מ-43 שעות ל-42 שעות בלבד.

אלי כהן: כלומר, גם לאחר שתאושר בקריאה שנייה ושלישית ההצעה לשישה סופי שבוע ארוכים, גם אז נהיה לצורך העניין ברף הכי גבוה של הסולם מבחינת שעות העבודה.

אלי כהן: נתונים נוספים, מספר ימי החופשה של העובד הישראלי.

אלי כהן: העובד הישראלי מתחיל את ימי החופשה ב-12 ימים.

אלי כהן: בכל מדינות אירופה ובארצות-הברית מתחילים ב-20 ימים ומעלה.

אלי כהן: כלומר, גם כאן אנחנו מופלים לרעה.

אלי כהן: יש תזה כשמדברים על נושא של ימי חופשה.

אלי כהן: חושבים שיש לנו יחסית הרבה חגים, במיוחד גם עכשיו יש הרבה ימי חגים.

אלי כהן: כשסופרים את ימי החופשה שלנו ביחס לימי החופשה של הנוצרים, לצורך העניין, אנחנו נמצאים בנחיתות של יומיים.

אלי כהן: כל הנתונים האלה כמובן פורסמו.

אלי כהן: ולכן, אנחנו רואים שהעובד הישראלי הפך בחלק מהמקומות להיות עבד.

אלי כהן: זה נוח להם, את הדבר הזה אנחנו צריכים לתקן, וזה באמת צעד ראשון.

אלי כהן: לא בכדי אמר יושב-ראש ההסתדרות אבי ניסנקורן, שדיבר על כך שהשאיפה שלו – ואני בהחלט אומר שאני תומך בשאיפה שלו – שבתהליך מדורג נרד למספר שעות עבודה של 40 שעות.

אלי כהן: כלומר, נגיע לרף העליון הגבוה ביותר שיש במדינות המערב, שהוא כאמור 40 שעות.

אלי כהן: אף אחד מאתנו לא מדבר על צרפת שזה 35 שעות.

אלי אלאלוף: הצרפתים מדברים על עצמם.

אלי אלאלוף: הם חושבים לעלות חזרה.

אלי כהן: לא על גרמניה שזה 38 שעות, אלא כמו ארצות-הברית ששם זה 40 שעות.

ישראל אייכלר: כמה זה ביוון?

ישראל אייכלר: ביוון אני רוצה לדעת.

אלי אלאלוף: הם לא סופרים.

אלי אלאלוף: אין אפשרות לספור.

ישראל אייכלר: סתם, סתם.

אלי כהן: אתה יודע, הרב אייכלר, אנחנו בכוונה לוקחים מדינות טובות שבהן הפריון גבוה, שאלו לצורך העניין ארצות-הברית וגרמניה.

אלי כהן: בארצות-הברית ובגרמניה, ששם הפריון גבוה, עובדים בין 38 ל-40 שעות.

אלי כהן: אחת הטענות הייתה – ואני מניח שתכף נשמע אותה כאן על-ידי התעשיינים – שרוצים, ואנחנו צריכים לדאוג לעידוד הצמיחה, ועובדה ששר האוצר משה כחלון ברגע שהוא התחיל את הכהונה שלו פעל להוריד את מס החברות בהיקף חסר תקדים מ-26.5% ל-23%, לזה של פתיחת חסמים ופתיחת תחרויות בשוק ופתיחת מכון התקנים.

אלי כהן: כשדיברתי עם שר האוצר על הנושא הזה של הפריון, איך להסביר את זה שבגרמניה עם 38 שעות הפריון הוא גבוה, ובישראל עם 43 שעות הפריון נמוך, הוא אמר לי בשפתו הציורית: אלי, זה פשוט.

אלי כהן: בישראל נותנים להם לעבוד עם טורייה ובגרמניה עם מכונות משוכללות.

אלי כהן: כלומר, הבעיה היא לא בעובדים, הבעיה היא שצריך להשקיע בהון, צריך להשקיע בהכשרה מקצועית.

אלי כהן: הדרך היא לא לחפף באמצעות חוסר השקעה בהון וחוסר השקעה בהכשרה מקצועית על גבם של העובדים.

אלי כהן: זאת הדרך הכי קלה, שהעובד יהיה, והעובד יעבוד.

אלי כהן: ולא רק זאת, בישראל יש תרבות שנובעת מהאופי שלנו, שצריך לציין את זה לחיוב, מתרבות של שעות עבודה נוספות.

אלי כהן: ואצלנו אם העובד צריך לבוא ולעבוד ביום שישי, הוא מגיע ביום שישי, ואם יש לעבוד כמה ימים נוספים יותר במהלך החודש, הוא בא ועובד יותר.

אלי כהן: אני גם שמח להגיד לכם ששר החינוך תומך בהצעה, כמובן ששר האוצר וראש הממשלה, אבל גם שר החינוך.

אלי כהן: על ההצעה הזאת התחילה לעבוד ועל הנושא של השישה ימים במושב הקודם, ולא נמצאת כאן היום אבל היא גם שותפה מלאה לקידום ההצעה, חברת הכנסת שולי מועלם מסיעת הבית היהודי.

אלי כהן: וכפי שרואים, נמצאים כאן כל סיעות הקואליציה.

אלי כהן: אין כאן אופוזיציה וקואליציה.

אלי כהן: יש כאן את דב חנין, את ציפי לבני, אותי מכולנו, ואת שולי מועלם מהבית היהודי.

אלי כהן: ההצעה הזאת אמורה ליצור איזון נכון יותר בין העבודה לבין חיי המשפחה, שלא קורה בישראל.

אלי כהן: זאת אולי באמת ההזדמנות, מירב, עוד הפעם לברך אותך, שעוד מעט תהיי אימא.

מירב בן ארי: תודה.

אלי כהן: וגם אני בתור אבא לארבעה ילדים צריך למצוא את האיזון הנכון.

אלי כהן: ההצעה הזאת, שהאלטרנטיבה שלה גם הייתה להוריד עשר דקות ביום שהיא לא אפקטיבית, לתת את אותו יום שבהחלט ייתן לנו את אותה אפשרות.

אלי כהן: הבחירה לא להוריד עשר דקות ביום, שזה שקול לשישה ימים בשנה, אלא לעשות את זה בשישה ימים יש לזה תועלות כלכליות.

אלי כהן: תועלות כלכליות בתחום התיירות, בתחום הפנאי, בתחום המסחר, בתחום התרבות, וגם למפעלים.

אלי אלאלוף: ובתחום החינוך שלנו.

אלי כהן: כן.

נורית קורן: חינוך, ולהורים ולסבתות ולסבים.

אלי אלאלוף: לכן בפתיח שלי ציינתי, ואני חוזר ואומר את זה, ואני שמח שפה נמצא אורי מהאוצר, צריך לתכנן טוב יותר את החינוך הבלתי-פורמלי, זה שמאפשר בימי החופשה לפעול, ליהנות, וגם להתפתח חינוכית.

נורית קורן: כן, אבל הוא כרגע לא כלל את בתי-הספר, שלהפך, בתי-הספר יעבדו - - -

אלי אלאלוף: זה כן לבתי-הספר.

אלי אלאלוף: זאת בנייה אחרת, תאמינו לי, יש לי ניסיון.

אלי אלאלוף: בואו נפתח את הדיון פה.

אלי אלאלוף: אבל אני מזכיר, זה טוב לחינוך, כולל החינוך הפורמלי שמתעשר מהבלתי-פורמלי.

אלי כהן: אז כאן למעשה לא אמור להיות שינוי של יום אחד בימי הלימודים.

אלי כהן: היו פגישות עם ארגוני המורים, גם עם הסתדרות המורים וגם עם ארגון המורים, הם פתוחים, הם מוכנים.

אלי כהן: וגם כאן, כפי שאמרתי, משרד החינוך מדבר ותומך בעניין.

אלי כהן: אגב, צריך לזכור שישנם שלושה סוגים של ענפים כלכליים: מסחר ותיירות ייהנו מהמהלך, ענפי השירותים לא ייפגעו, וענפי התעשייה, יוסי, כאן אנחנו צריכים להיות יצירתיים ולראות איך עושים את זה.

אלי כהן: אני רוצה לעדכן אותך שגם מתוכננת פגישה של שר האוצר עם שרגא ברוש, שם הם יעלו כמה נושאים בין היתר, חוץ מנושאים ששר האוצר כבר הוביל לתמיכה בתעשייה להורדת המס, כפי שציינתי, וכן הלאה.

אלי כהן: עולה שם בין היתר נושא של חינוך טכנולוגי, אני מניח, יוסי, גם אתה מכיר את הנושא הזה; צעדים של עידוד השקעות הון על מנת לעודד שישקיעו בהון על חשבון האנשים, כלומר, שהאנשים יהיו בבית, וזה הדבר שצריך להוביל.

אלי כהן: אני רוצה לציין דבר נוסף.

אלי כהן: הנושא של סופי שבוע ארוכים זאת לא המצאה ישראלית, זה דבר שקיים גם בארצות-הברית וגם באירופה.

אלי כהן: מי מכם שהיה בארצות-הברית בטח מכיר את הנושא של banking holiday, שגם שם קיים בין ארבע לשמונה פעמים בשנה.

אלי כהן: אצלם זה שבת-ראשון-שני, כיוון שאצלם המקבילה לשישי-שבת זה שבת-ראשון.

אלי כהן: את מה שאני מציע כאן ביום ראשון קיים הנושא הזה של banking holiday, ושוב, הוא מתווסף לכל אותם דברים שאמרתי גם של ימי החופשה.

אלי כהן: אגב, יש חברה תעשייתית גדולה בארץ, "ישקר", שהיא בבעלות חברה אמריקנית שרכשה אותה, חברה של סטף ורטהיימר, ובארצות-הברית קיים banking holiday.

אלי כהן: שוחחתי עם יעקב הרפז, הם עשו שם מודל קצת אחר לצורך העניין.

אלי אלאלוף: עם המנכ"ל הרפז.

אלי אלאלוף: כי להרפז יש קונוטציה אחרת בזמן האחרון, תציין מה תפקידו.

אלי כהן: הוא מנכ"ל "ישקר", והוא אמר לי שהוא הלך על המהלך הזה והמוטיבציה של העובדים גדלה.

אלי כהן: ובמשך למה שאמר כאן ידידי חבר הכנסת דב חנין, הדבר הזה יכול להביא לחיסכון באנרגיה ולהגדלת המוטיבציה, ולעשות את אותה תפוקה בפחות שעות, מכיוון שכולנו יודעים שיש רף מסוים – כמו שקורה לכל אחד מאתנו – שמעבר לרף מסוים האפקטיביות נפגעת.

אלי כהן: אני יכול להגיד לכם שגם ההצעה של השישה ימים הגיעה לאחר שדיברנו על הנושא של 12 ימים.

אלי כהן: היא הגיעה לשישה ימים מכיוון שגם בדיונים המוקדמים, שהיו עם שרגא ברוש והיו עם שר האוצר והיו עם אבי ניסנקורן, אמרנו שאנחנו צריכים לעשות את הצעדים באחריות, לראות את ההשפעה שלהם על מנת לא לפגוע במשק, מכיוון שיש לנו אחריות כלפי המשק.

אלי כהן: אגב, אנחנו נמצאים בנקודת של רמת אבטלה נמוכה, בשפל של רמת אבטלה, והצעד הזה גם אמור לתמוך בו, וגם אבי ניסנקורן, אני מבין שבצעד של 40 שעות מוכן ללכת מדורג, והצעד הזה מדבר על מעבר מ-43 שעות ל-42 שעות.

אלי כהן: מי שלא מבין את המתמטיקה אני אנסה להסביר.

אלי כהן: שש פעמים בשנה זה אחת לחודשיים, אחת לחודשיים זה אחת לשמונה שבועות, שמונה שעות בשמונה שבועות זה יוצא בממוצע שעה בשבוע.

אלי כהן: זה יוצא 50 דקות בשבוע אם נדייק במספרים, ולכן ההפחתה היא הפחתה נמוכה.

אלי כהן: אני כמובן גם רוצה לציין את השר סילבן שלום, שאני חייב להגיד שביצע עבודות מחקר מקיפות ורבות בנושא, שבין היתר שימשו בסיס רחב להצעת החוק שהנחתי, וקראתי אותם עד תום.

אלי כהן: ההתאמות שנעשו בהצעת החוק הן בין היתר על רקע כשלים שקיימים בהצעות החוק שמדברות על כל שבוע, מכיוון שכל שבוע, מי שיקרא את ההצעה של סילבן שלום, היא לא אפשרית מבחינה טכנית מבחינות תחבורתיות בסוגיות של יום שישי, וכן הלאה, וכן הלאה, וכאן יום שישי לצורך העניין נשאר במתכונתו.

אלי כהן: אני יודע שיש גם פורום של ארגוני הורים – אגב, אחת הבעיות במדינת ישראל ב-OECD זאת בעיית סנכרון בין ימי החופשה של בתי-הספר לימי החופשה של ההורים, כשאנחנו נמצאים בפער הכי גבוה.

אלי כהן: כשבכל אירופה מדברים על 25 ימים, ובישראל הפער הוא כמעט 60 ימים של חוסר התאמה בין הימים שהתלמידים לומדים לבין ימי החופשה של ההורים.

אלי כהן: המהלך הזה יסייע לצמצם את הפער בשישה ימים נוספים.

אלי כהן: אני, כמובן, במהלך הזה, אדוני היושב-ראש, רוצה לעדכן אותך – וגם הבוקר, וחשוב גם לדיונים הבאים שכמובן משרד האוצר, אבל גם משרד ראש הממשלה יוזמנו לדיונים העתידיים – יש ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה אלי גרונר, עם מנכ"לים של משרדים נוספים, כלכלה, דתות, וכן הלאה, שבוחנים כמה סוגיות, בין היתר הם בוחנים את הסוגיה הזאת.

אלי כהן: מבדיקה שלי אתם, הם אמורים להגיש את המלצתם בעניין הזה עד סוף השנה, מכיוון שיש בג"ץ שדן בעניין פתיחת עסקים בשבת והמדינה צריכה להגיב את ההתייחסות שלה.

אלי כהן: אומנם אני לא מתייחס לנושא פתיחת עסקים בשבת בהצעה שלי, זה לא חלק מההצעה שלי, לסעיף של סוף השבוע הארוך הם כן מתייחסים, הם כן מתגבשים את המלצותיהם.

אלי כהן: ולכן, אני באמת רוצה לבקש ממך, אדוני היושב-ראש, שתצא פנייה מהוועדה, כי בסוף היום הכנסת היא זאת שמחליטה, הכנסת היא זאת שמחוקקת את החוקים, שבאמת את המלצותיהם כשיהיו מוכנות יציגו בפני הוועדה, וייקחו את כל השיקולים הנרחבים.

אלי כהן: אני חייב לציין שגם אני הולך למהלך הזה – ואני בטוח שהיושב-ראש יביא את הדברים – בהידברות עם ארגוני המעסיקים, עם ההסתדרות, ואני חייב להגיד שגם ניסנקורן וגם שרגא ברוש הולכים באמת לדבר הזה מתוך גישה עניינית ולא לאומית.

אלי כהן: מכיוון שכולם מבינים שבהיקף שעות העבודה, מספר ימי החופשה, חוסר הסנכרון בימי לימודים, אנחנו נמצאים בנקודה בעייתית, וזה תיקון שנצטרך לעשות בצורה נכונה, והוא נדרש.

אלי כהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אלי אלאלוף: תודה, אלי.

אלי אלאלוף: היות שלא ציינת מספיק את הנקודה הקשורה לדת ולמסורת ישראל ולמסורות של הדתות האחרות, אז, נורית, את רוצה?

אלי כהן: נכון, אדוני.

נורית קורן: כן, ממש קצר, אני פשוט צריכה לצאת.

אלי אלאלוף: ואחר כך חבר הכנסת ישראל אייכלר שוודאי ישלים את זה.

נורית קורן: ממש קצר.

נורית קורן: אני קודם כול מברכת את אלי כהן על המחקר העצום שהוא עשה, והוא בא עם הצעה ממש מוכנה וקונקרטית, ואני גם מברכת את היוזמים האחרים.

נורית קורן: אבל צריך לשים לב, זה מאוד מבורך מבחינת המשפחות, מבחינת הערכיות של החברה שלנו, וגם לעובד, וטוב שזה נעשה עם ארגוני המעסיקים וגם עם ההסתדרות, אבל צריך להוסיף למשוואה הזאת את ארגוני העצמאים.

אלי כהן: בהחלט.

נורית קורן: כי אני חושבת שהעצמאים פה הם השוק הכי מסכן, הם 70% מכלל המעסיקים בשוק, והם אלה שייפגעו הכי הרבה.

נורית קורן: ולכן, צריך לשים את הדגש על הפתרון שנותנים לעצמאים, כי כאן תהיה בעיה מאוד מאוד קשה.

נורית קורן: אז זאת נקודה שלאורך כל הדיונים צריך לחשוב עליהם וצריך גם להזמין את כל הארגונים שיבואו לדיון.

אלי אלאלוף: יש פה הרבה.

נורית קורן: כן, אני רואה שיש כאן.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שאני מופתע לטובה מהנוכחות המאוד מרשימה של הגופים.

נורית קורן: נכון, כי זה מאוד מאוד מאוד חשוב.

נורית קורן: ותמיד צריך לחשוב לא רק על הורים, גם על הסבא והסבתא.

אלי אלאלוף: אמרתי.

מירב בן ארי: נורית יודעת על מה מדובר.

נורית קורן: להתראות, וסליחה שאני יוצאת.

אלי כהן: תודה.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת ישראל אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: שלום, אדוני היושב-ראש, תודה רבה על הדיון, תודה לאלי כהן ולדב חנין ולכל המציעים.

ישראל אייכלר: אני חייב להתחיל כדרכי באיזושהי אמירה קצת להוריד את החשיבות ואת המתח של הדברים.

ישראל אייכלר: אמר חבר הכנסת אלי כהן למה בגרמניה יש פריון עבודה יותר גבוה, כי פה עובדים בטורייה ושם במכונות טובות, אבל הרעיון הזה של קיצור שבוע העבודה הוא כבר עתיק יומין בכנסת הזאת.

ישראל אייכלר: ומסופר, אני לא זוכר על מי, על אחד מאבות הפרלמנט הישראלי.

אלי אלאלוף: לוי אשכול, אם זה הסיפור שאתה הולך לספר.

ישראל אייכלר: אני מניח שאתה מכיר את הסיפור, הוא סיפור מוכר, שאמרו לו שצריך לקצר את שבוע העבודה שיהיה רק חמישה ימים.

ישראל אייכלר: אז הוא אמר: תראה, אני מוכן להתפשר שקודם כול יתחילו לעבוד יומיים או שלושה, ואחרי זה אני אלך על חמישה ימים.

אלי אלאלוף: את זה אני מאשר.

אלי כהן: גם ליושב-ראש הוועדה יש ניסיון.

אלי אלאלוף: זה עניין של ותק.

ישראל אייכלר: אז יש פה בעיה קשה בחוקים האלה שאינם מבדילים בין הענפים.

ישראל אייכלר: יש עניין שנקרא שירות ציבורי שזה העיריות, פקידי הממשלה, וכל אלה שצריכים לתת שירות לציבור.

ישראל אייכלר: אספר לכם סיפור שהיה לי לפני השבת הזאת, דווקא לא בעיה ישראלית.

ישראל אייכלר: אישה בלגית איבדה את הדרכון, השגרירות הבלגית סגורה בימים שישי-שבת-ראשון.

ישראל אייכלר: שישי קצת.

ישראל אייכלר: והיא הייתה צריכה דרכון, לא היה עם מי לדבר, לא היה דרכון, כי הם לא עובדים גם ביום ראשון.

ישראל אייכלר: תארו לעצמכם מה יקרה לכל השירות הציבורי כשאנשים יצטרכו שירות ציבורי, הם לא יוכלו לקבל כמעט שלושה ימים, כי ימי שישי זאת עבודה בכל מקרה.

ישראל אייכלר: כאן אני מגיע לעניין הדתי – בחורף ימי שישי אינם יכולים להיות ימי עבודה מלאים, כי השבת נכנסת בתקופה מסוימת בארבע, בתקופה מסוימת בחמש.

ישראל אייכלר: בקיץ גם בגלל שעון הקיץ זה יותר מאוחר, יש על מה לדבר שיום שישי יהיה יום עבודה פחות או יותר אפשרי.

ישראל אייכלר: אבל אם מדובר על החורף, כמעט בלתי אפשרי, זאת פגיעה בעובדים עצמם, הם יצטרכו לבוא הביתה להדלקת נרות, לתפילה, זה בישולים.

ישראל אייכלר: אתם יודעים, אסור לבשל ואסור לכבס בשבת, אז מה הם יעשו?

ישראל אייכלר: זאת בעיה קשה מאוד.

אלי כהן: לא, זה בדיוק בהצעה הזאת יום שישי.

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת?

ישראל אייכלר: במקום יום ראשון נצטרך לעבוד ביום שישי.

אלי אלאלוף: לא, לא, חברים.

קריאות: - - -

דב חנין: לא פוגעים ביום שישי.

דב חנין: אין שום מגמה לפגוע ביום שישי.

ישראל אייכלר: גם ביום שישי הוא לא יעבוד?

דב חנין: יום שישי נשאר במתכונת הקיימת בכל ההצעות.

אלי כהן: יש תוספת של שישה ימי ראשון.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שבשירות הציבורי שלושה ימים לא יהיה לאזרח שירות, נכון?

נעה בן שבת: יש פה שני סוגים של הצעות, יש את ההצעה של חבר הכנסת אלי כהן שמדברת על כך שיהיה יום חופשי נוסף בשבוע.

אלי כהן: אחת לחודשיים.

מירב בן ארי: שש פעמים בשנה.

נעה בן שבת: אחת לחודשיים.

נעה בן שבת: ויש שלוש הצעות אחרות שמדברות על כך שיום ראשון יהיה היום החופשי או יום המנוחה במקום יום שישי.

ישראל אייכלר: לאזרח, דרך אגב, יש שלושה ימים שירות.

נעה בן שבת: זה לא שלושה ימים.

נעה בן שבת: במקום יום שישי, יום שישי יהיה יום מנוחה.

ישראל אייכלר: אבל אם את מוסיפה את יום ראשון הוא יהיה במצב שעד יום שני בבוקר לא יהיה לו את המשרדים.

נעה בן שבת: רק באותם סופי שבוע.

אלי אלאלוף: רק שבת-ראשון.

דב חנין: חבר הכנסת אייכלר, המגמה איננה שיום ראשון יהיה כמו יום שבת שהכול סגור.

דב חנין: המגמה צריכה להיות שיום ראשון הוא יום שיש בו מערכת מסוימת של שירותים, מגמה מסוימת של - - -

אלי כהן: תחבורה ציבורית.

ישראל אייכלר: זה ברור לי.

ישראל אייכלר: אני מדבר על השירות הציבורי.

ישראל אייכלר: האזרח סובל פה משירות ציבורי נחות בכל ימות השבוע.

ישראל אייכלר: תארו לעצמכם שאתם תמנעו ממנו את השירות הזה.

ישראל אייכלר: אני צריך לסייג את זה בשביל להבדיל בין שירות ציבורי, בין מסחר לתחבורה, וכל הדברים האלה שאתם אמרתם.

ישראל אייכלר: לעצם הרעיון – כשסילבן שלום בא עם הרעיון הזה זה היה רעיון מבורך, כי אז באמת בשבת יוכלו היהודים לשמור שבת וביום ראשון יהיה יום קניות.

ישראל אייכלר: בבסיס אני בעד העניין הזה, השאלה היא רק מי ייתן שירות ציבורי; והדבר השני, מה יהיה עם ימי שישי.

ישראל אייכלר: אם אתם אומרים שבימי שישי אישה תוכל לצאת מהעבודה בשעה שתיים-עשרה והיא לא תצטרך לשבת עד ארבע - - -

דב חנין: יום שישי לא אמור להיפגע.

דב חנין: בכל ההצעות, גם שלנו וגם של שולי, אין מגמה לפגוע ביום הזה.

אלי כהן: אין שינוי.

אלי כהן: ביום הזה אין שינוי.

ישראל אייכלר: אני מסיים.

ישראל אייכלר: אני מקבל את המסמר הזה אם אדוני היושב-ראש קובע ציון דרך: א', שהעובדים שומרי השבת לא יצטרכו ביום שישי בחורף לעבוד יותר מאוחר, אז זה כבר מבורך; והדבר השני, להחריג את העניין של השירות הציבורי.

ישראל אייכלר: זכותו של האזרח לקבל שירות ציבורי אם על-ידי תורנים, לא משנה איך, בכל משרדי הממשלה.

אלי אלאלוף: מסכים אתך.

אלי אלאלוף: לא נכנסת לנושא השבת?

אלי אלאלוף: החשיבות מול השבת.

אלי אלאלוף: זה מאפשר לאנשים ליהנות יותר משבת.

מירב בן ארי: לנוח ולעשות את המסחר ביום ראשון.

ישראל אייכלר: אמרתי, כשסילבן שלום בא עם הרעיון הוא אמר שזה יכול להיות דבר גדול מאוד כדי למנוע חילולי שבת.

ישראל אייכלר: עם זה הוא בא אלי, ולכן ברכתי על זה, אני לא נגד הרעיון הזה.

ישראל אייכלר: רק לסייג את שני הסייגים.

ישראל אייכלר: עוד סייג קטן לגבי מערכת החינוך.

ישראל אייכלר: אמר לי אלי כהן שהוא כבר דיבר עם מערכת החינוך החרדית, שהיא תוכל להיות עצמאית בהחלטה לגבי סדרי הלימודים בעניין הזה.

אלי אלאלוף: כרגיל, היא תמיד עצמאית לא רק בזה.

אלי אלאלוף: אנחנו רגילים להסתייגות.

ישראל אייכלר: היא חייבת.

ישראל אייכלר: עצמאות החינוך זה היסוד של הקיום שלנו, לכן אני מברך על זה.

אלי אלאלוף: אני מבקש מהמשרדים, רק משרד הבריאות.

מירב בן ארי: רגע, אני גם רוצה להגיד משהו.

מירב בן ארי: ישבתי פה ושמעתי את כל הנאומים.

אלי אלאלוף: על הסבלנות מגיע לה פרס, היא לא רגילה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

מירב בן ארי: לא רגילה.

מירב בן ארי: אני רוצה רק לברך את חברי הכנסת ואת אלי כהן על הצעת החוק.

מירב בן ארי: קראתי את שלושתם.

מירב בן ארי: אני מודה שמתוכם הכי נראית לי והכי מתקרבת למציאות היא שלך.

אלי אלאלוף: רק לפי הפרוצדורה הפרלמנטרית, כרגע שתי הצעות הגיעו לשלב של ועדת שרים שביקשו לדון בהם, זאת ההצעה של אלי כהן ושל שולי מועלם.

אלי אלאלוף: אבל כרגע באמת הכול פתוח, לכן הדיון הזה הוא דיון עקרוני, לא מבחינה פרלמנטרית, דמוקרטיה פרלמנטרית, נוהלים, וכו', זה לא חשוב.

מירב בן ארי: באמת הגעתי לפה בגלל שאני חושבת שהצעת החוק של אלי כהן היא הצעת החוק הכי רלוונטית.

מירב בן ארי: אלי באמת דיבר כאן על כל הנקודות, ויושב-ראש הוועדה הוסיף גם את הנושא של השבת והמסחר.

מירב בן ארי: אני גם חייבת להסתייג מהדברים שלך, חבר הכנסת אייכלר, אי-אפשר להגיד שכל המגזר הציבורי בשאר השבוע לא עובד.

מירב בן ארי: לדעתי, זאת אמירה לא לעניין.

ישראל אייכלר: את מתווכחת עם אשכול?

מירב בן ארי: לעניות דעתי.

מירב בן ארי: אבל שמעתי את מה שאמרת.

מירב בן ארי: המגזר הציבורי עובד כל השבוע, אנחנו צריכים לעודד ולתמוך.

ישראל אייכלר: השירות שלו הוא מאוד מאוד קשה.

מירב בן ארי: יש שירות טוב, יש שירות פחות טוב, אבל אי-אפשר להגיד שהמגזר הציבורי לא עובד.

ישראל אייכלר: לא אמרתי שהוא לא עובד.

ישראל אייכלר: גם אם היית רוצה שאני אגיד, אני לא אמרתי את זה.

ישראל אייכלר: ישנם תמיד 20% - - -

מירב בן ארי: גם לי יש גבולות - - -

ישראל אייכלר: אני לא מסכים שתטילי עלי דבר שלא אמרתי.

ישראל אייכלר: אני לא אמרתי שכל השירות הציבורי לא עובד.

ישראל אייכלר: יש בכל משרד 20% של אנשים שעובדים קשה מהבוקר עד הלילה, והם סוחבים על גבם 80% שלא עובדים.

מירב בן ארי: 20% רק עובדים?

ישראל אייכלר: כן.

מירב בן ארי: טוב, אני לא רוצה לבזבז את הזמן של הוועדה.

ישראל אייכלר: וביבי נתניהו היה שר האוצר ואמר: 50% פריון יש.

מירב בן ארי: אני לא רוצה לבזבז את זמן הוועדה.

מירב בן ארי: אמרתי את דעתי, אמרת את דעתך, שנינו נשמענו, הכול בסדר.

אלי אלאלוף: הצטרף אלינו חבר שלי, חבר הכנסת מאיר כהן.

מירב בן ארי: אני חושבת שאנחנו הוועדה, אדוני היושב-ראש, מחויבים לשמוע את כל הדעות.

מירב בן ארי: אני אומרת שלדעתי האישית הצעת החוק של אלי כהן היא הצעת החוק שנראית לי הכי רלוונטית היום למשק, מה גם שכמובן לעודד את אותם דברים שאמרת על ימי שבת, על פחות התעסקות במסחר וקנייה, ובעיקר בתקופת החורף, מה שנקרא יותר הקניונים ומרכזי הקניות.

מירב בן ארי: דיברו כאן גם על חילול שבת, אבל אני אומרת, באופן כללי הנושא הזה של הקדשת יותר זמן בידיעה שיום ראשון זה יום שבו כל החנויות פתוחות ואפשר לקיים מסחר, ולהתעסק בדברים אחרים שהיום עוסקים בהם בשבת.

מירב בן ארי: זהו.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: יש בעצם עוד שתי קבוצות שהיינו רוצים לשמוע, אלו נציגי הארגונים השונים שנמצאים פה, ונציגי המשרדים הממשלתיים.

מירב בן ארי: אגב, גם עוד משהו, אם אפשר לקבל ממשרד החינוך פה את העמדה שלו, כי עוד לא הצלחתי להבין אם הילדים ילמדו או לא ילמדו, לא הבנתי.

אלי אלאלוף: אז יש לי הצעה שונה מההרגל.

אלי אלאלוף: בדרך כלל בוועדה נותנים קודם כול למשרדים הממשלתיים לבטא את עצמם ורק לאחר מכן לגופים.

אלי אלאלוף: הפעם, ברשותכם, אתחיל ההפך, אתחיל בארגונים השונים ואחר כך נפנה למשרדים.

אלי אלאלוף: היות שיש לנו 45 דקות יש לנו זמן לכולם אם תעמדו בלוח זמנים של שתיים-שלוש דקות לכל התבטאות.

אלי אלאלוף: אז יש לנו פה נציג של "להב", אורי בארי, בבקשה.

אורי בארי: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת, אנחנו רוצים לציין את הנטל הגדול שהושת על המעסיקים בשנים האחרונות בהחלטות השונות שהיו בנושא חוק הפנסיה, שחלק גדול ממנו נפל על המעסיקים, חופשה, מחלה, לידות.

אורי בארי: וחשוב לנו שהחוק הזה, שיש בו הרבה מאוד דברים מאוד מאוד חיוביים, לא יהפוך להיות נטל נוסף על המעסיקים שכבר ככה מאוד מאוד מתקשים, וחלק מהם על גבול הקריסה, בעיקר העסקים הקטנים והבינוניים.

אורי בארי: אני רוצה לציין בנושא אירופה שזוכה לשעות עבודה נמוכות, שאירופה הקטינה את שעות העבודה, ובעיקר צרפת, בין השאר כדי לפזר את התעסוקה בין כמות עובדים יותר גדולה כי הם סבלו שם מאבטלה.

אורי בארי: אנחנו לא נמצאים במקום הזה.

אורי בארי: אנחנו במקום שבו המעסיקים מחפשים עובדים.

אורי בארי: קשה לגייס עובדים, זה קושי אמיתי.

אורי בארי: אנחנו לא באותה סיטואציה, כך שההשוואה של שני פרמטרים בלבד לא נותנת את התמונה כולה.

אורי בארי: נושא הפריון – אנחנו סובלים מפריון נמוך, זה מופיע בכל הסקרים שנעשים, OECD ואחרים.

אורי בארי: הבעיה של הפריון הנמוך זה לא שעות עבודה רבות.

אורי בארי: הבעיה של הפריון כפי שנאמר כאן זה שצריך להשקיע הון.

אורי בארי: אז כדי להגדיל את הפריון, ואנחנו כמעסיקים ודאי מאוד מאוד בעד, צריך קודם כול לעשות הליך של עידוד אקטיבי של השקעה בהון לעסקים: א', בתחום מימון; ב', סוגיות מס.

אורי בארי: וישנן עוד אופציות רבות שאפשר לעשות רפורמות כדי לקדם את נושא השקעות ההון במשק לעסקים קטנים ובינוניים, וכמובן גם לגדולים, אבל אני כרגע מייצג את הקטנים והבינוניים.

אורי בארי: ואז במקביל לתמיכה בעסקים, במקביל להגדלת הפריון בעסקים יש מקום לבחון את שינוי שעות העבודה.

אורי בארי: בכל מקרה, חשוב שהנטל לא ייפול על המעסיקים, הם קורסים.

אורי בארי: עסקים ממש קורסים.

אורי בארי: דבר נוסף, יום עבודה חופשי בהרבה מאוד שירותים שיצטרכו לקיים אותם: תיירות, בילוי, מסעדות ומסחר, מישהו יצטרך לעבוד באותם ימים, אז או שיצטרכו לגייס עובדים חדשים, וזה ודאי לא פשוט, או שיצטרכו להעסיק את אותם עובדים בשעות נוספות, ששוב זה עלול להגדיל את העלויות למעסיקים.

אורי בארי: מאוד מאוד חשוב לנו שיימצא לזה פתרון אם זה מתקיים, כך שנטל עלות השכר לא תכביד שוב על המעסיקים.

אורי בארי: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: שחר תורג'מן.

שחר תורג'מן: תודה, כבוד היושב-ראש, בין יתר העיסוקים שלי יזמנו את מחאת הורים נלחמים למען חופש מתואם עם הילדים.

שחר תורג'מן: חבר הכנסת אלי כהן דיבר על הפער שהוא הכי גדול במדינות המערב.

שחר תורג'מן: אני רוצה רק להתחיל דווקא עם משהו שהוא לכאורה לא קשור, כי תכף נשמע גם את נציגי המשרדים וכן הלאה.

שחר תורג'מן: נלך לשכר המינימום לרגע, ונראה כמה פעמים הילכו עלינו אימים שאם יועלה שכר המינימום, איזה מהלך דרמטי, זה ישפיע על היקף האבטלה במשק.

שחר תורג'מן: למדתי באותם בתי-ספר לכלכלה בהם למדו חלק מהאנשים שיושבים פה באולם, ואני זוכר את הסיסמאות האלה שאם שכר המינימום יועלה הרבה אנשים ייפלטו ממעגל העבודה.

שחר תורג'מן: אנחנו בממדי אבטלה הכי נמוכים בתולדות המדינה אחרי כמה וכמה פעימות של עליית שכר המינימום, וכל התחזיות שרואי השחורות הציבו בפנינו לא התרחשו, לא קרו.

שחר תורג'מן: למה אני אומר את ההקדמה הזאת?

שחר תורג'מן: כי אני מניח שיהיו פה עוד פעם כמה מהלכי אימים, שמהלך מהסוג הזה – דרך אגב, זה היה אמור להיות כל השנה, אחר כך בשיטת הפיחות הזוחל זה עבר ל-12 ימים, ועכשיו בשיטת הפיחות הזוחל בריבוע הגענו לשישה ימים, ואני מקווה שזה יתרחש במהלך שנת העבודה הבאה ולא אי שם רחוק.

שחר תורג'מן: מהלכי האימים יגידו לנו: תשמעו, זה נטל כבד מדי על המשק.

שחר תורג'מן: אז אני אומר, גם אני מעסיק 300 עובדים, אני אוחז פה בשני כובעים, אני חושב שכל גוף במשק הישראלי ידע להתמודד עם ההשלכות של אובדן או פגיעה בתעסוקה במשך שישה ימים.

שחר תורג'מן: אני זוכר שבכל פעם ששכר המינימום עלה סמנכ"ל הכספים שלי היה מגיע אלי בריצת אמוק: תשמע, מה נעשה, איך נתמודד, מה יקרה?

שחר תורג'מן: אמרתי לו: תשמע, אני חי בשלום עם העלאת הפעימות האלה, כי אני לא מרגיש בנוח עם השכר שאני משלם כמעסיק לעובדים שלי, ואני אסתדר עם זה.

שחר תורג'מן: הסתדרתי, התגברתי.

שחר תורג'מן: ואני חושב שמהלך מהסוג הזה הוא מהלך מבורך.

שחר תורג'מן: אני מניח שסופי שבוע לאורך כל השנה זה מהלך דרמטי מאוד, 12 זה אולי קצת כבד, שישה ימים זאת התחלה טובה, בריאה, ואפשר לצאת לדרך כבר עכשיו.

שחר תורג'מן: חלק מהדברים שטמונים בתוך הדבר הזה, חלק מהרעות החולות שחלחלו למנגנון התעסוקה במשק הישראלי זאת התרבות הצבאית, זאת תרבות הניאונים.

שחר תורג'מן: יש המון המון מקדמי יעילות בתוך כל הארגונים שנמצאים במדינת ישראל, ונצליח כולנו כמנהלים להתמודד עם זה שיהיו עוד שישה סופי שבוע ארוכים, וכולנו נעלה את הפרודוקטיביות ביתרת הזמן.

שחר תורג'מן: זה לא משהו מאוד מורכב.

שחר תורג'מן: אני רוצה לדבר רק על העיתוי.

שחר תורג'מן: מדברים על פריסה כזאת של אחת לחודשיים, ואני רוצה להסב את תשומת לבם של חברי הוועדה למשהו אחד.

שחר תורג'מן: שישה ימים זה לא הרבה.

שחר תורג'מן: אני חושב שאם מדברים על יומיים.

שחר תורג'מן: יומיים הייתי משלם.

שחר תורג'מן: אם אני צריך לחפש עיתוי, אז קודם כול השישה ימים האלה צריכים להיות כמה שיותר רחוקים מחופשות מרוכזות מחד.

שחר תורג'מן: הימים האלה, כדי שבאמת תהיה הפוגה והנאה, צריכים להיות רחוקים מאוד מחופש גדול, מחופש אחרי חגים, לזה אני מכוון.

מאיר כהן: מאוגוסט ומפסח.

שחר תורג'מן: מצד שני, אם רוצים לשתול יומיים במהלך יולי-אוגוסט, הייתי מציע לחברי הוועדה לשתול את זה בשלושה השבועות האחרונים של אוגוסט, שם הכי קשה להורים, שם אין מנגנוני הסדרה, אין קייטנות, זו תקופה מאוד מאוד קשה להורים.

שחר תורג'מן: יכול להיות שאם נעשה את זה שבוע אחרי שבוע בשלושת השבועות האחרונים של אוגוסט, כן ייטב.

שחר תורג'מן: ומעבר לזה, כמובן להתרחק כמה שיותר מהחגים.

שחר תורג'מן: לסיכום, סופי שבוע ארוכים זה מבורך.

שחר תורג'מן: אני חושב שאני מציע גם לעשות את זה מתואם עם ארגוני הורים.

שחר תורג'מן: ומבחינתי, דרך אגב, עוד דבר אחד לסוף דברי, אני חושב שיכול להיות שאם אפשר יהיה לקשור – כי אני חושב שהימים האלה צריכים לבוא על חשבון צמצום החופשות הארוכות, ואם אפשר שהם יבואו גם על חשבון ימי אסרו חג – אנחנו חייבים היום אסרו חג אחד שבו כל המשק חוזר לעבודה ומערכת החינוך מושבתת.

שחר תורג'מן: אם באיזשהו מקום ינסו להביא את זה לידי ביטוי, כי יש לנו שלושה ימים כאלה כל שנה, אנחנו נשמח.

שחר תורג'מן: עד כאן.

שחר תורג'מן: תודה.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

מירב בן ארי: שלושה ימי ראשון באוגוסט?

אלי אלאלוף: תודה רבה שאתה מתקן שלפעמים רפורמה זה פוגע בעסקים.

אלי אלאלוף: שהרפורמות לא תמיד מוצלחות.

מירב בן ארי: מה זה, זה יהרוג את העסקים.

מירב בן ארי: שלושה ימים רצוף זה לא רק ימי חופש.

אלי אלאלוף: לפעמים הם מעסיקים בתנאי עבדות, כמו שאמר חברי אלי כהן, וכדאי שהמעסיקים יתקנו את עצמם או שלא ישלו את העובדים שלהם.

אלי אלאלוף: אני חייב לציין את זה, כי תמיד המעסיקים בארגונים נבהלים מהרפורמות.

אלי אלאלוף: הם אף פעם לא טוענים על זה שמורידים את המסים לעסקים, וכל מיני הטבות שקיבלתם בדרך.

אלי אלאלוף: אתם טוענים רק על מה שכביכול פוגע בעסקים, בדרך כלל החלשים ביותר כדאי שיתייעלו, ואם לא, שייסגרו.

אלי אלאלוף: וכדאי שיעסיקו בצורה מכובדת את העובדים שלהם.

אלי אלאלוף: אני אומר את זה באחריות מלאה.

אלי אלאלוף: אני כואב כל אחד שלא מוצא את העבודה שלו, אבל כשהוא עובד שיקבל מה שמגיע לו, ובאמת אל תיבהלו מזה.

אלי אלאלוף: כשעמיר פרץ העלה את הנושא של שכר המינימום אז כולם רצו להרביץ לו.

אלי אלאלוף: עובדה שעכשיו זה מתקיים, וכבר מחפשים איך לשפר.

אלי אלאלוף: ועובדה ששיפרנו בזכות השר כחלון וההסתדרות את כל הנושא של העובדים הזמניים, של עובדי קבלן למיניהם, ועובדים בשמירה ובניקיון, שזאת המערכת המשפילה ביותר של מדינתנו, לצערי.

אלי אלאלוף: פה אני מבקש את נציגת התאחדות התעשיינים, עורכת-דין מיכל וקסמן.

מיכל וקסמן-חילי: תודה רבה.

מיכל וקסמן-חילי: כשהנושא הזה עלה בוועדת שרים, כמובן ההצעה הזאת נתמכה בתנאי שתהיה הסכמה עם המעסיקים.

מיכל וקסמן-חילי: ולכן, חשוב באמת לעבוד על שיח כזה, והסכמה כרגע אין.

מיכל וקסמן-חילי: והסיבה שאין הסכמה, זה משום שההצעה הזאת כרגע עומדת לבדה.

מיכל וקסמן-חילי: זאת אומרת, אין פה את הצד השני של המשוואה.

מיכל וקסמן-חילי: כרגע אף אחד לא מדבר על דברים קונקרטיים.

מיכל וקסמן-חילי: תראו, יש פה הצעת חוק כתובה, אבל אין דברים קונקרטיים.

אלי אלאלוף: היא לא הצעת חוק סופית, ונאמרו הדברים בדברים של אלי כהן בצורה חד-משמעית, שימשיך המשא-ומתן עם המעסיקים, עם שרגא ברוש באופן אישי ועם ניסנקורן.

אלי אלאלוף: אז אנא תתחשבו גם במה שנאמר.

מיכל וקסמן-חילי: בהחלט.

מיכל וקסמן-חילי: ולכן, הדבר השני שרציתי זה קודם כול שאני מאוד מתחברת לדברים שנאמרו כאן, ואני מסכימה אתם בהחלט.

מיכל וקסמן-חילי: רק צריך אולי לדבר על מספרים כדי לדעת איפה אנחנו עומדים לטובת כל אלה שחושבים שאנחנו בסך הכול מנבאי שחורות.

מיכל וקסמן-חילי: כרגע המשק הישראלי נמצא בנחיתות פריון בשיעור של 23% ביחס לממוצע מדינות ה- .

מיכל וקסמן-חילי: OECDזה לפי דוח של ה-OECD שיצא לפני כמה חודשים והיה בכל העיתונים, וחלקכם בוודאי קראתם.

אלי אלאלוף: כמה אתם אוהבים את ה-OECD.

אלי אלאלוף: אני חייב לספר לכם מה קרה לי כשהלכתי ללונדון עבור כתיבת דוח העוני, על חשבוני הפרטי כמובן.

אלי אלאלוף: שר העבודה בלונדון ששאל אותי: על מה אתה מדבר?

אלי אלאלוף: אז אמרתי לו: על ה-OECD.

אלי אלאלוף: מה זה?

אלי אלאלוף: תפסיקו להתבסס על ה-OECD כקדוש בקדושים, הוא לא כזה.

אלי אלאלוף: הוא לא כזה.

מיכל וקסמן-חילי: מצד שני כשמדברים על מספר ימי עבודה וימי חופשה כן משווים.

מיכל וקסמן-חילי: אז צריך באמת לבחור, אי-אפשר לאחוז את המקל הארוך משני קצותיו.

מיכל וקסמן-חילי: היות שזה המצב, כשאנחנו מדברים באמת על זכויות עבודה ועל עוד חופשה שנתית חייבים לדבר באמת בצמוד לזה גם על הנושא של השקעה בציוד, השקעה במו"פ, אחרת המשמעות תהיה אחת – בלי לדבר על זה יהיו פיטורי עובדים, הפחתות שכר.

מיכל וקסמן-חילי: אין פשוט דרך אחרת להתמודד עם זה.

מיכל וקסמן-חילי: וככל שבאמת יהיה שיח ויהיה על מה לדבר ויהיו באמת יעדים מדידים, לא לדבר על פריון באופן כללי בלי שבאמת אנחנו יודעים על מה מדובר.

מיכל וקסמן-חילי: יעדים מדידים נגיד עם מטרה לעוד חמש שנים, ועוד יעדים באמצע שנדע בדיוק איך ניראה ומה מצפים מאתנו לעשות, מה הפעילות שצריכה להיעשות כדי להעלות את הפריון.

מיכל וקסמן-חילי: אפשר לדבר בצמוד לזה גם על להאריך את החופשה השנתית, שזה למעשה רעיון דומה להארכת החופשה השנתית.

אלי אלאלוף: זה לא נגמר, אני מזהיר אותך.

אלי אלאלוף: מה שעבר זה לא סוף.

אלי אלאלוף: כל עוד שיש את ההרכב בממשלה הזאת ובכנסת הזאת אז זה לא נגמר.

אלי אלאלוף: תתכוננו, זה יימשך.

מיכל וקסמן-חילי: לכן שמחתי מאוד על הדברים שאמר חבר הכנסת אלי כהן.

מיכל וקסמן-חילי: רק כמה דברים לחבר הכנסת דב חנין, שבינתיים יצא מכאן, ודיבר על כך שהפריון צפוי לעלות כשיופחתו השעות.

מיכל וקסמן-חילי: צריך להבין, יש בזה משהו, זה עדיין לא מסביר את השמונה מיליארד שעולה עכשיו בהצעה של אלי כהן בניכוי התועלת המשקית, ובשלבים מאוחרים יותר.

מיכל וקסמן-חילי: אם באמת נתקדם לשלוש שעות בשבוע, היא תעלה 35 מיליארד בשנה.

מיכל וקסמן-חילי: זה באמת לא יכול להסביר את המספרים האלה.

מיכל וקסמן-חילי: והסיבה שזה לא יכול להסביר את המספרים האלה – בן-אדם שיוצא לחופש, אני יוצאת היום לחופש, למחרת אני מגיעה לעבוד, ונכון שמחר אני לא אתן רק 100%, אני אתן 120%, אולי 130%, אבל אני לא אתן 200%.

מיכל וקסמן-חילי: זאת אומרת, היום הזה שאני בחופש זה יום שאני לא אצליח באמת לתת את ה-200% ביום שבא לאחריו.

אלי אלאלוף: הכול את מספיקה ביום אחד?

אלי אלאלוף: עזבו, יש עוד כמה ימים.

מיכל וקסמן-חילי: אני מדברת על 100% ממוצע, על מה שמספיקים ביום עבודה אחד.

מיכל וקסמן-חילי: זה נכון שביום השני אתה בא עם מרץ, אולי אחרי סוף שבוע ארוך אתה בא עם מרץ, אבל זה לא יכול להסביר 200%.

מיכל וקסמן-חילי: לכן יכול להיות שזה מסביר חלק מהשמונה מיליארד, בשלב מאוחר יותר חלק מה-35 מיליארד.

מיכל וקסמן-חילי: זה בוודאי לא מסביר את הכול.

מיכל וקסמן-חילי: מנכ"ל הדקה ה-90, אני חושבת שהתועלת המשקית שתצמח מהמהלך הזה היא בעיקר לעסקים דומים לכם, לכן אתה מדבר על זה בכזה להט.

מיכל וקסמן-חילי: אני מבינה את זה.

מיכל וקסמן-חילי: זה בעיקר לעסקים כאלה שבאמת בימי ראשון - - -

שחר תורג'מן: את טועה.

אלי אלאלוף: אל תהפכו את זה לדו-שיח ביניכם.

מיכל וקסמן-חילי: עסקים שבאמת ייהנו מהימים האלה – בדרך כלל מי שייהנה מזה זה השירותים והמסחר.

מיכל וקסמן-חילי: התעשייה היא זו שתשלם את המחיר.

מיכל וקסמן-חילי: ואם תהיה איזושהי תועלת משקית זה באמת יהיה למגזר אחר לגמרי, ולכן אתה בעד ההצעה הזאת, ואני מבינה אותך.

מיכל וקסמן-חילי: אם הייתי בצד שלך גם אני הייתי בעד.

שחר תורג'מן: את טועה, אני חייב רק להגיד דבר אחד.

שחר תורג'מן: אני את ההצעה הזאת - - -

אלי אלאלוף: אני בדרך כלל מנהל את הישיבה.

שחר תורג'מן: סליחה.

אלי אלאלוף: אני מבקש לא להפוך את זה לדו-שיח.

מיכל וקסמן-חילי: רק רעיון אחד שעוד נאמר כאן לגבי העניין שעבודה בימי שישי תימשך.

מיכל וקסמן-חילי: גם אם יום השישי לא יהיה וגם אם כן יעבדו בו, בכל אחת מההצעות האלה באופן אמיתי ופרקטי מה שיהיה זה שאוכלוסיית העובדים במדינת ישראל רגילה כבר שלא לעבוד ביום שישי, לעבוד שבע שעות ביום שישי בטח בשעון חורף זאת לא באמת אפשרות.

מיכל וקסמן-חילי: אין פה שום סנכרון עם הגנים שצריך להוציא את הילדים בשעה שתיים-עשרה.

אלי אלאלוף: אבל זה לא בחוק, חבר'ה, אל תהיו - - -

מיכל וקסמן-חילי: בסדר גמור.

מיכל וקסמן-חילי: אני רק אומרת שיום שישי לא באמת יכול להתמודד עם התשובה לעובדה שתהיה היעדרות ביום ראשון, כי ליום שישי לבדו יש בעיות של יום שישי בחברה הישראלית המסוימת שלנו.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: כמה נפלאה החברה שלנו, אתם לא יודעים להעריך.

אלי אלאלוף: תדעו להעריך אותה, למרות כל הבעיות.

מיכל וקסמן-חילי: היא נפלאה.

מיכל וקסמן-חילי: אני רק מתארת את הנסיבות המיוחדות.

אלי אלאלוף: יש פה את התנועה "נאמני תורה ועבודה", תני פרנק, בבקשה, תתקרב לשולחן.

אלי אלאלוף: שתי דקות.

תני פרנק: תודה רבה.

תני פרנק: אהיה קצר מאוד.

תני פרנק: אני מברך את חברי הכנסת שיזמו את ההצעה.

תני פרנק: אנחנו חושבים שבסך הכול הכיוון חיובי.

תני פרנק: אני רוצה להתייחס לסוגיה של איך זה נוגע לנושא השבת.

תני פרנק: אנחנו יודעים שההצעה הזאת הובאה הרבה פעמים כסוג של פתרון לבעיות שיש במאבקי השבת למיניהם, ודובר כאן, גם חברת הכנסת בן ארי הזכירה את הנושא של המסחר, שזה יכול אולי לפתור.

תני פרנק: אז קודם כול אני חושב שצריך להגיד את זה – בלי קשר לעניינים החיוביים שנובעים מהצעת החוק, ואנחנו בסך הכול בעד קיצור שבוע העבודה וכל מה שנאמר – זה לא יפתור את הנושא של מסחר בשבת.

תני פרנק: שישה ימי שבתון זה טוב, אבל זה לא באמת יפתור את המאבקים הקיימים.

תני פרנק: זה בוודאי לא יפתור את הסוגיה של תחבורה ציבורית בשבת.

תני פרנק: אנחנו חושבים שצריך לקדם את ההצעה, במקביל לתמוך ולקדם הצעה להסדרה של המרחב הציבורי בשבת, היא קיימת, חברת הכנסת גם מכולנו מובילה את זה בין שאר הח"כים.

תני פרנק: אנחנו חושבים שזה צריך ללכת בד-בבד, לפחות כדי שהציבור יבין שלא מדובר כאן בשבת אלטרנטיבית, אלא ביום ראשון נפרד, שישה ימים בשבוע שזה טוב ויפה.

תני פרנק: זה לא יפתור את הבעיות האחרות בסוגיית השבת, וחשוב לנו להגיד את זה.

מאיר כהן: ברור.

מירב בן ארי: זה לא אמור גם להחליף את שבת.

תני פרנק: אבל במקור גם השר סילבן שלום דיבר על זה.

אלי אלאלוף: אגיד לך, יש מדינה מוזרה ששמה שוויץ, שגם היום למרות שהיא אומרת שהיא מדינה שהפרידה בין דת למדינה היא מושפעת מהחוקים של הפרוטסטנטיות האדוקה ביותר, ובימי ראשון אין עסקים פתוחים חוץ ממה שקשור למזון ולתיירות בסיסית.

אלי אלאלוף: אז אפשר לחשוב על זה.

אלי אלאלוף: תבדקו את זה.

מאיר כהן: יש תחבורה ציבורית.

אלי אלאלוף: חלקית.

אלי אלאלוף: לא מלאה.

אלי אלאלוף: את זה צריך לבדוק.

מאיר כהן: בדקנו.

מאיר כהן: תחבורה ציבורית קיימת בכל אירופה.

אלי אלאלוף: אני בעל ניסיון של שלוש שנים בג'נבה, תאמינו לי, אם היינו מגיעים לרמת השבת שלנו פה כמו לרמת יום הראשון שלהם – תבדקו, תלמדו את זה, למרות שאתם יודעים.

אלי אלאלוף: גילוי נאות, אני נוסע בשבת.

אלי אלאלוף: יוסי אלקובי, בבקשה.

יוסי אלקובי: אדוני היושב-ראש, אני מייצג בעלי מלאכה, אני מייצג גוף שקם ב-1908 בשלהי הקמתה של תל-אביב.

יוסי אלקובי: כמו שאמר חברי אלי כהן, שאנחנו עובדים עם טורייה, זה נכון, אבל לפני שנתחיל לחלק חופשות ולפני שנתחיל לתת סופי שבוע, אני חושב שאנחנו צריכים לטפל בדבר חשוב, דבר קרדינלי.

יוסי אלקובי: אין לנו עובדים מיומנים, אין בתי-ספר טכנולוגיים, אין שום דבר שיביא עובדים אלינו.

יוסי אלקובי: היום הזה ירסק אותנו, היום הזה יוריד את הפריון, היום הזה יוריד את התפוקה.

יוסי אלקובי: אני לא נגד העובדים, עובדים זה ערך עליון, זה החלוץ שלפני המחנה, הם עובדים תשע שעות.

יוסי אלקובי: אנחנו בעלי העסקים עובדים 24 שעות.

יוסי אלקובי: אנחנו מתמודדים מול הרגולציה, אנחנו מתמודדים מול המסים, אנחנו מתמודדים מול הביטוח לאומי, אנחנו מתמודדים ביום יום עם הבנקים, עם כל זה.

יוסי אלקובי: אני שומע ואני עוקב אחרי אלי כהן, הוא עושה עבודה נפלאה, מנסה לייצב את הבנקים, מנסה להביא הרבה דרכים טובות.

יוסי אלקובי: אבל בסיטואציה הנדונה הזאת, אני חושב, אנחנו מדינה צעירה, אנחנו לא צריכים להתחקות למדינות ה-OECD, לא.

יוסי אלקובי: אנחנו מדינה מאוד צעירה.

יוסי אלקובי: בגרמניה עשו 38 שעות בגלל שנפלה חומת ברלין, הם עבדו גם 45 שעות, ובגלל שנפלה חומת ברלין היה צריך כוח עבודה.

אלי כהן: אגב, גם בישראל היו 49 שעות.

יוסי אלקובי: אני יודע.

יוסי אלקובי: אבל פה אני רוצה שתבינו, זה יהיה מאוד קשה.

יוסי אלקובי: אנחנו מובילים, אנחנו בעלי מלאכה, אין לנו ציוד מתוחכם, אנחנו לא מקבלים הלוואות בערבות מדינה, אין לנו שום סבסוד.

יוסי אלקובי: כל ציוד שאנחנו מביאים אנחנו ממשכנים את הבית, אנחנו ממשכנים את הערבויות של הילדים שלנו בשביל להביא מכונות וציוד.

יוסי אלקובי: בואו תנסו לבנות קודם כול את התעשייה, לתת לבעלי מלאכה את הכוח, לתת להם את הדרך, ללמד בבית-ספר טכנולוגי.

יוסי אלקובי: אני משנה היום נושא, מקים בית-ספר טכנולוגי בתל-אביב, OECD יגיעו ועדה אלי לבעלי מלאכה ב-6 בדצמבר, אני מקבל אותם.

יוסי אלקובי: יש שם 1.5 מיליארד יורו שהם רוצים להכניס אותנו עם כל מדינות ה-OECD, ואני תקווה שאולי נבצע איזה מהלך קודם.

יוסי אלקובי: חופשות, יש לנו זמן, אנחנו מדינה צעירה, אנחנו צריכים לעבוד קשה, לא נורא, בסופו של יום יגיע היום הזה.

יוסי אלקובי: אני שמח, אני באמת בעד זה שיצאו לחופש, אני בעד זה שיהיו דברים כאלה ואחרים, אבל קודם כול גם אנחנו צריכים, גם לנו מגיע משהו.

יוסי אלקובי: אני עובד 24 שעות, אני קם בבוקר, הולך לבנק, ובזמן שהחבר'ה שלי, העובדים שלי אוכלים ארוחת בוקר, אני יושב ומתכנן את העבודה.

יוסי אלקובי: אנחנו עושים עשרות פעולות, בעלי המלאכה, אבל אנחנו עובדים מאוד קשה.

יוסי אלקובי: מאוד קשה.

יוסי אלקובי: ואותו יום זה יהיה מבורך, אבל זה לא הזמן.

יוסי אלקובי: תודה, אדוני.

אלי אלאלוף: תודה, יוסי, באמת.

אלי אלאלוף: שלומי לויה, יועמ"ש, בבקשה.

שלומי לויה: אדוני, אנחנו באופן עקרוני בעד הצעת החוק בתוספת של כמה שינויים ותוספות מתחייבות.

שלומי לויה: בין היתר אחד הדברים המרכזיים, וטוב שהבהיר את זה חבר הכנסת אלי כהן, שתהיה החפיפה הזאת בין המועדים של אותם ימי ראשון לבין החופשה של מערכת החינוך.

שלומי לויה: זה דבר ראשון.

שלומי לויה: הדבר השני החשוב בהקשר הזה, שאם כבר מדברים באמת על שבוע עבודה ועל שעות עבודה, צריך לפתוח פעם אחת את העניין הארכאי הזה של שעות העבודה והשעות הנוספות.

שלומי לויה: אנחנו נמצאים היום בסיטואציה שבה אם ניגע בשבוע העבודה ולא ניגע בשעות הנוספות אנחנו פוגעים בעובדים.

שלומי לויה: נכון להיום השעות הנוספות נספרות על-פי החקיקה והפסיקה פר יום ולא פר חודש.

שלומי לויה: נוצר מצב שאם עובד לצורך העניין יש לו איזשהו צורך והוא נאלץ לצאת באותו יום עבודה שעתיים מוקדם יותר, והוא אומר למעסיק שלו: תשמע, אין בעיה, אני אחזיר את השעתיים האלה למחרת.

שלומי לויה: המעסיק לא יסכים לעשות את זה, מכיוון שהשעתיים שבהם העובד נעדר הן שעות רגילות של 100% וההשלמה זה שעות של 125% וזו תוספת.

שלומי לויה: הגיע הזמן שבמדינת ישראל נעבור לשוק המודרני, נעבור לשעות עבודה חודשיות.

מירב בן ארי: מה זאת אומרת שאין שעות עבודה נוספות?

שלומי לויה: לא שאין שעות עבודה נוספות.

אלי כהן: הוא מדבר על מונח שקוראים לו גמישות בשעות העבודה.

שלומי לויה: בדיוק.

אלי אלאלוף: שלומי, אני מרים את הכפפה, אבל היא לא קשורה לזה בלבד.

שלומי לויה: היא קשורה לזה, אדוני.

אלי אלאלוף: לא רק לזה.

שלומי לויה: אם נעבוד בשיטת הסלאמי ונטפל בנושא אחד ולא נטפל - - -

אלי אלאלוף: אפשר לטפל.

אלי אלאלוף: אנחנו נרים את הכפפה, נבדוק את הצעת החוק הפרטית, אם לא ממשלתית, ונבדוק את הסוגיה הזאת.

נעה בן שבת: כן.

אלי אלאלוף: ונדווח לך באופן אישי.

אלי אלאלוף: אני אטפל בזה בחודש הקרוב.

אלי אלאלוף: בוא ניקח את זה לדיון במקביל.

שלומי לויה: אדוני, אני חושב שיהיה נכון לטפל בכל הדברים האלה במקשה אחת בעניין של השעות הנוספות.

שלומי לויה: דבר נוסף, אדוני הזכיר גם קודם, צריך גם להתחשב בעניין של העלויות וההכבדות על המעסיקים.

שלומי לויה: זה לא רק בכי.

שלומי לויה: אלה דברים שנאמרים ונעשים בפועל.

שלומי לויה: במדינת ישראל בשנים האחרונות אין צמיחה.

שלומי לויה: למה אין צמיחה?

שלומי לויה: בין היתר בגלל ההכבדות על המעסיקים.

שלומי לויה: אני מבין את חבר הכנסת אלי כהן, וגם אנחנו היינו בקשר ישיר אתו באמצעות נשיא האיגוד אוריאל לין בכמה פגישות אישיות וגם במסגרת מכתבים והדברים נאמרו.

שלומי לויה: רק לאחרונה, רק מהתקופה האחרונה, אני לא מדבר על פרק זמן היסטורי, גם על זה נוכל לתת סקירה.

שלומי לויה: הגדלנו את מספר ימי החופשה של העובדים בשנים אחד עד ארבע, שמענו עכשיו גם מאדוני שזה לא סוף פסוק.

אלי אלאלוף: נכון.

שלומי לויה: הגדלנו גם את הנושא של ימי המחלה, יצרנו דבר חדש שנקרא עכשיו חופשת אבהות, שגם היא - - -

אלי אלאלוף: תדבר עם התקשורת, שתזכיר את המעשים הטובים האלה.

שלומי לויה: בוודאי.

שלומי לויה: מעשים טובים למי?

שלומי לויה: כי מצד אחד אומרים מעשים טובים, מצד שני אחרי זה רואים שאין צמיחה, והתוצאות של הדברים האלה ידועות לכולנו, ואנחנו לא רוצים לחזור עליהם.

שלומי לויה: דבר שני, העלינו גם את שכר המינימום.

שלומי לויה: אגב, היינו בעד, אנחנו היינו ארגון המעסיקים שאמר מראש שצריך להעלות את שכר המינימום, שלא לדבר גם על התוספת של ההפרשות הפנסיוניות, גם זה עלה.

שלומי לויה: יש מישהו שמשלם את כל הדברים האלה, ואחר כך מדברים על יוקר המחיה, ואחר כך מדברים למה עסקים נסגרים, ואחר כך מדברים למה אין צמיחה.

שלומי לויה: אז צריך לעשות גם את ההתאמות הנדרשות, גם במסגרת הצעת החוק הקיימת.

שלומי לויה: דבר נוסף, במסגרת אותה ועדה שחבר הכנסת כהן דיבר עליה קודם, הבין-משרדית שבראשה עומד מנכ"ל משרד ראש הממשלה, דיברו על כך שאותה תוספת של ימים במסגרת היום הראשון הנוסף לא חייבת להינתן לכל אותם עובדים.

שלומי לויה: אנחנו יודעים שעל-פי החוק הישראלי היום עובד עם ותק של תשע שנים יש לו 23 ימי חופש נטו.

שלומי לויה: אדוני, זה כמעט חמישה שבועות.

סיגל סודאי: זה בלי חגים.

שלומי לויה: זה בלי החגים.

שלומי לויה: בלי החגים, ובלי הדברים, ימי חופשה נטו, לא כולל מחלה, לא כולל הסכמים קיבוציים, הרצפה של החוק.

שלומי לויה: חייבת להיות איזושהי דיפרנציאציה.

אלי כהן: החוק מתחיל ב-12 ימים.

סיגל סודאי: בשנה הראשונה.

שלומי לויה: בשנה הראשונה.

שלומי לויה: זה קופץ ועולה, ואחר כך זה מגיע ל-23 ימים.

אלי אלאלוף: ואחר כך זה עולה, הוא צודק.

אלי כהן: אבל אם אתה עובר ממקום עבודה למקום עבודה זה לא נספר.

שלומי לויה: זה תלוי בהתאם למשא-ומתן.

מאיר כהן: אתה לא גורר את זה.

אלי כהן: אתה מתחיל מהתחלה.

שלומי לויה: זה תלוי במשא-ומתן עם כל מעסיק.

שלומי לויה: יש מקומות עבודה שמכירים בוותק שלך ממקום עבודה אחר.

קריאות: - - -

מירב בן ארי: הייתי עשר שנים ב"רש"י" עם 14 יום.

מירב בן ארי: היית המנכ"ל שלי.

מירב בן ארי: לא יודעת איך הגעתם ל-23.

אלי אלאלוף: יש פה גילוי נאות.

סיגל סודאי: כמה שנים עבדת?

מירב בן ארי: עשר שנים.

סיגל סודאי: אז הוא לא בסדר, הוא הפר את החוק.

מירב בן ארי: הוא היה גם הבוס שלי, אני מודה, ואף פעם לא השתנו לי 12 ימי החופשה.

מירב בן ארי: ניסיתי לשאול אותו.

מירב בן ארי: אגב, הוא היה בוס מעולה.

סיגל סודאי: עברו הרבה שנים?

מירב בן ארי: הוא היה בוס מעולה, אין לי תלונות.

אלי אלאלוף: תשאלי אותה כמה חופשות היא לקחה.

שלומי לויה: תבדקי אם לא חלפה תקופת ההתיישנות.

מירב בן ארי: לא לקחתי.

אלי אלאלוף: היא לא לקחה אפילו חופשות, אז בשביל מה לתת לה.

אלי אלאלוף: היא לא לקחה את החופשות שלה.

מירב בן ארי: עם בוס כזה, למה לצאת לחופש?

סיגל סודאי: אם לא עברו הרבה שנים יש לך עוד זכות תביעה.

מירב בן ארי: אין סיכוי.

אלי אלאלוף: היא יכולה.

אלי אלאלוף: אני כבר לא שם.

אלי אלאלוף: בבקשה.

שלומי לויה: אדבר על עוד נקודה אחת, אני לא אכנס כרגע לפרטים.

שלומי לויה: גם אם יום ראשון הוא יום עבודה נוסף, מי שכן יאלץ, יצטרך לעבוד, צריך יהיה לדבר בדיוק גם על שיעור הפיצוי שלו בצורה מפורשת.

שלומי לויה: ודבר אחרון בהקשר הזה.

שלומי לויה: יש גם ענפים כמו שאדוני הזכיר קודם לכן, שאצלם אין הפסקה של עבודה, למשל בענף הסיעוד.

שלומי לויה: הקשיש צריך את המטפל שלו 24 שעות, שבעה ימים בשבוע.

שלומי לויה: הוא לא יכול לתת חופש.

שלומי לויה: הוא היה רוצה, אבל הוא לא יכול.

שלומי לויה: גם על הנקודות האלה צריך לדבר.

אלי אלאלוף: אם הוא יצטרך הוא ישלם לו, ויש פה בעיה של כל הקצבאות שלהם להחזקה.

סיגל סודאי: אבל זה של ביטוח לאומי, צריך לקחת את זה בחשבון.

אלי אלאלוף: אנחנו גם בזה נתפשר.

אלי אלאלוף: תודה רבה ותודה גם על הסגנון, זה מאוד חשוב פה.

אלי אלאלוף: אחרון מבין הקבוצות פה שביקשו, רוני לחמנוביץ, בבקשה.

רועי לחמנוביץ: אחזיר לפחות משתי דקות, אדוני היושב-ראש, את הדיון לשבת.

רועי לחמנוביץ: אני מתחבר למשפט שאמרת, היושב-ראש, הלוואי והשבת פה הייתה כמו יום ראשון בשוויץ, וחברי הכנסת פה במסגרת הדיון, וגם אחרים ככה ממעוף הציפור עברו מהר מאוד לדבר על יום ראשון כיום שבו יתבצע המסחר, ובו תתבצע המשפחתיות, ובו יתבצעו טיולים, וכל פעילויות מן הסוג הזה.

רועי לחמנוביץ: באף אחת מהצעות החוק שמונחות כאן בפנינו אין התייחסות לשאלת המסחר ביום המנוחה הקבוע בחוק כיום, יום השבת.

רועי לחמנוביץ: אני מבקש להציע שלא להמתין להצעת חוק אחרת שעוסקת בהסדרת השבת באופן כללי, אלא בסוף אנחנו נמצאים במצב – אני לא יודע, אדוני, אם אתה יודע – שיש ענפים רבים שעובדים במסחר בשבת בניגוד לרצונם, כי אין להם ברירה.

רועי לחמנוביץ: הם מוחתמים על טפסים של חסרי - - -

אלי אלאלוף: יש לנו על זה דיון מיוחד, הצעת חוק מיוחדת.

אלי אלאלוף: זה יטופל שם.

מירב בן ארי: כן.

רועי לחמנוביץ: מוחתמים על טפסים שהם חסרי דת כדי לצלוח את החוק הקיים כרגע.

רועי לחמנוביץ: ולכן אני מציע – ופה המקום להמשיך את התיקונים, כמו שאמרת, אדוני היושב-ראש – שהנוסח הוא לא נוסח סופי, אלא להוסיף את ההתייחסות ביחס ליום המנוחה, ביחס ליום שבת בשאלת אכיפה, בשאלת פקחים, וכל השאלות הרלוונטיות, ולהכניס את זה יחד במסגרת החוק הקיים.

רועי לחמנוביץ: ולא להתקדם הלאה ולחכות שיהיה איזה מזור לאותם ענפים רבים שעובדים בניגוד לרצונם במסחר בשבת מאיזשהו חוק אחר.

רועי לחמנוביץ: תודה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: נציגי המשרדים הממשלתיים.

אלי אלאלוף: מי יהיה ראשון?

אור רוזנמן: החלטת ועדת שרים לחקיקה, שאישרה את קידום הצעות החוק שמונחות לפנינו, קבעה שההצעה תקודם לאחר קריאה טרומית, ובטרם ניתוב הצעת החוק מוועדת הכנסת רק לאחר שיוקם צוות משותף למשרדי הממשלה.

אור רוזנמן: ראש הצוות המשותף הזה צריך להיקבע בפורום ראשי מפלגות.

מירב בן ארי: אתה מדבר על הצעת החוק של אלי כהן?

אור רוזנמן: אני מדבר על הצעת החוק של אלי כהן, וכל ארבעת הצעות החוק שנמצאות לפנינו.

אור רוזנמן: הצעת החוק של חברת הכנסת שולי מועלם נכרכה ביחד אם הצעת חוק 3005 של חבר הכנסת אלי כהן.

אור רוזנמן: ולכן, כל הצעות החוק האלה ביחד יצטרכו להיות מקודמות רק לאחר הקמת הצוות המשותף למשרדי הממשלה.

אור רוזנמן: יושב-ראש הצוות המשותף הזה טרם נקבע, למיטב ידיעתנו, בפורום ראשי המפלגות, ולאור זאת הממשלה לא יכולה להמשיך ולתמוך בהצעת החוק.

אלי אלאלוף: אתה קורא את זה מההחלטה של הדיון שהיה בוועדת שרים?

מירב בן ארי: ועדת שרים?

אור רוזנמן: זה מה שהוחלט בוועדת שרים לחקיקה.

אלי אלאלוף: אני רק מזכיר שזה לא חובה להתחשב בזה.

אור רוזנמן: אני אומר מה עמדת הממשלה, ועדת שרים לגבי הצעת החוק.

אלי אלאלוף: ועדת שרים זה לא משהו שהוא בחקיקה.

אלי אלאלוף: זה בנוהלים, זה בהרגלים, אבל זאת לא חובה לעמוד בדרישות האלה, כי לפעמים זה לא עוזר, אז מותר לנו, בשביל זה נבחרנו.

מירב בן ארי: שמענו את המלצתך.

אלי אלאלוף: חשבתי שאתה דווקא, סוף סוף יש סיבה להעברת הכלכלה לרווחה, אז חשבתי שתבוא עם איזה היבט של רווחת הציבור לטובת החוק הזה.

אלי אלאלוף: נראה שנתפסת רק לפרוצדורה הפרלמנטרית.

אור רוזנמן: אני גם אומר ששר העבודה והרווחה קיבל לאחריותו את תחום העבודה רק לאחרונה, והוא טרם הספיק לגבש את עמדתו הסופית לגבי הנושא הזה.

אלי אלאלוף: אני מנחש את עמדתו.

אלי אלאלוף: תודה לך בכל מקרה.

אלי אלאלוף: נציג משרד הבריאות ביקש.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה אדוני.

הרלוד בר: אני מבקש לברך על היוזמות, כי זה חשוב לטובת הרווחה כמו שאדוני ציין.

הרלוד בר: אני מבקש כמה הערות פה בקצרה בהמשך להצעתו של חבר הכנסת אלי כהן.

הרלוד בר: אין ספק שאם אנחנו מתייחסים לנושא יש לקחת בחשבון משמעויות של הפעילות הציבורית באותן יחידות בימי א'.

הרלוד בר: אם זה שישה ימים או אם זה יום א' במקום יום שישי, אני מתייחס לנושא כמכלול, שכן המערכת הציבורית המספקת את שירותי הרפואה תפעל בימי א', והיא תיתן שירותים.

הרלוד בר: אנחנו לא נהיה סגורים שלושה ימים כמו שציין חבר הכנסת אייכלר.

הרלוד בר: נתנו את דעתנו לנושא, זה יחייב היערכות מקדימה בתיאום עם קופות-החולים, שיצטרכו לקבוע גם מוקדים.

הרלוד בר: כי אותן יחידות שתיסגרנה תצטרכנה להפנות את המטופלים למוקדי טיפול, ויש להיערך לכך מבחינה תפעולית, ויש להיערך לכך גם מבחינה תקציבית בתיאום עם חברי במשרד האוצר.

הרלוד בר: שכן שיבוץ עובדים באותו יום חליפי, יום א', מחייב תגמול גבוה יותר.

הרלוד בר: ערך התגמול הגבוה יותר ישית עלויות על משרד הבריאות, ולא חשוב כרגע אם מדובר בבית-חולים או ביחידה בשירות הקהילתי שתוגדר כתורנית באותם ימים.

הרלוד בר: אם זה שישה ימים או אם זה יום א' במקום שישי, כי כבר היום צמצום השעות – ועיינתי בנתונים המוצגים כאן, – מצביע על כך ששבוע העבודה יהיה בין ארבעה ימים של תשע שעות וחצי יום ו'.

הרלוד בר: חצי יום ו' למעשה מחייב העברת פעילות אלקטיבית מימי א' לימים האחרים, וכך ייווצרו שעות עבודה נוספות.

הרלוד בר: תגמול בשעות נוספות אנחנו מחויבים, ואנחנו אכן מקיימים את החוק ומשלמים שעות נוספות בהתאם לחקיקה.

הרלוד בר: כך שהעלויות הללו תצטרכנה להיות מתואמות בין המשרדים, עם משרד האוצר, תקציב נוסף.

הרלוד בר: הערה נוספת.

הרלוד בר: יש לקחת בחשבון שהציבור, לאור העובדה שייגש ויעשה שימוש באותם מוקדים, יכול להיות שתושת עליו עלות נוספת בגין השימוש באותם מוקדים, באותם ימי א', כשהמערכת הציבורית הכוללת תהיה סגורה.

הרלוד בר: תודה רבה.

אלי אלאלוף: תנסו לשנות את הנוסחה של מכשיר פר תושב, ותראו שזה לא יעלה.

אלי אלאלוף: אתם יודעים לעשות את למעלה, האוצר עוזר לכם.

אלי אלאלוף: ראינו את זה אתמול.

אלי אלאלוף: אורי שיינין, לא נוותר לך, תגיד משהו בשם האוצר.

אורי שיינין: קודם כול, אני מחויב כמובן להחלטת הממשלה שהציג אותה חברי אור.

אורי שיינין: בקצרה אסביר את הרציונל של מה שוועדת השרים אמרה.

אורי שיינין: הציג פה נציג משרד הבריאות את אחת המורכבויות שיש בהצעת החוק, אם אנחנו רוצים להשבית ביום ראשון את המערכת, אני מאמין שלא נמצא פה מישהו מסביב לשולחן שיתמוך בזה שגם בתי-החולים יפעלו במתכונת שבת ביום הזה, אלא נרצה שבתי-החולים ימשיכו לספק שירות.

אורי שיינין: אנחנו לא נקטין את השירות שניתן, בטח לא בבתי-החולים.

אורי שיינין: פעילות ביום מנוחה, אנחנו יודעים כמה היא עולה לצורך העניין, זה 325% תשלום לרופא שעובד בשבת.

אורי שיינין: האם ניתן את אותם 325% גם ביום א'?

אורי שיינין: אני חושב שהתשובה היא כנראה לא.

אורי שיינין: כמה ניתן?

אורי שיינין: כמה ניתן בענפים שבהם יעבדו עובדים ביום המנוחה?

אורי שיינין: דיברו פה על מסחר ותיירות, האם זה יהיה כמו יום שבת או שזה יהיה 125% או שזה יהיה יום רגיל?

אורי שיינין: יש כאן הרבה מאוד – והמעסיק יצטרך לתת יום חלופי – סוגיות כמו האם ימי החופשה הם על חשבון ימי החופשה של העובד.

מאיר כהן: יש לכם על זה אקטואריה?

מאיר כהן: התחלתם?

אורי שיינין: יש עלויות מקסימליות ויש עלויות אחרות, ולכן אני אומר שההצעה היא לא - - -

אלי אלאלוף: אורי, סליחה, ברשותך, במסגרת הדיונים שמקיימים עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה בנושא הזה, לא עשיתם חישובים?

אורי שיינין: עשינו חישובים.

אלי אלאלוף: אז תספקו אותם, זה לא סוד.

אורי שיינין: זה לא סוד.

אורי שיינין: אני אסביר רק את המורכבות.

אורי שיינין: כל חישוב שאתה עושה - - -

מאיר כהן: בהנחה שישלמו 125%, כמה זה יעלה למשק?

מאיר כהן: אתה יכול להגיד?

אורי שיינין: לא יודע לענות לך בשלוף.

אורי שיינין: אני יכול לומר שהעלויות התקציביות, יש כאן עלויות גם בצד ההוצאה וגם בצד ההכנסה, אבל הם במיליארדי שקלים, הם לא עלויות זעירות.

אלי אלאלוף: כבר שמענו מהתאחדות התעשיינים איזה שמונה מיליארד למשק.

אורי שיינין: אני מדבר על תקציביות, לא על משקיות.

אורי שיינין: משקיות הן אפילו כנראה יותר.

אלי אלאלוף: תתחילו לספק נתונים.

אורי שיינין: כל החלטה משנה לחלוטין את המשמעות.

אורי שיינין: אתן כדוגמה הכי קטנה, האם אתה קובע - - -

אלי אלאלוף: אתה מכיר את האפשרות להכין חישוב מול החלטה א' ומול החלטה ב'.

אלי אלאלוף: תעשה סצנריו שונה.

אלי אלאלוף: אתם יודעים לעשות את זה.

אורי שיינין: עובדים על הזה.

אורי שיינין: לכן אני אומר, לצורך העניין במערכת החינוך, גם סוגיה כנראה של הקונצנזוס פה מסביב לשולחן, שאנחנו לא רוצים להקטין את שעות החינוך בבתי-הספר, אנחנו לא רוצים לתת עוד ימי חופש שהתלמידים יהיו מחוץ לבית-הספר.

אורי שיינין: זה גם מצד החינוך עצמו, וגם על הדרך אנחנו רוצים להקטין את הפער שיש בין ימי חופשה לתלמידים.

אורי שיינין: זאת אומרת, היינו רוצים שזה יהיה באסרו חג או הציעו פה באוגוסט או בזמנים אחרים, כרגע זה לא חשוב.

אורי שיינין: אני מעריך שלא בהכרח ארגוני המורים יגידו: רוצה אני או לא רוצה אני.

אורי שיינין: יש את שאלת כמה אתה עושה בבת אחת.

אורי שיינין: מדברים פה נציגי מעסיקים, שגם הסכמתם נדרשת לתהליך הזה, האם אתה מתחיל ב-day one בשישה ימים.

אורי שיינין: לא בטוח שהתשובה היא כן, בטח לא בהשפעות על המשק.

אורי שיינין: לכן באמת לקחו את כל המשרדים הרלוונטיים ואמרו: בגלל המורכבות של הצעת החוק הזאת וההסכמות שצריך להגיע אליהם עם הרבה גורמים אנחנו רוצים לגבש עמדה ממשלתית מאוחדת שמגיעה להסכמות עם כל הגורמים הרלוונטיים.

אלי אלאלוף: יש עוד מישהו שרוצה להזהיר אותנו ולסבך את הדיון?

אורי שיינין: זה לא, זה המורכבות שיש בהצעת החוק.

אלי אלאלוף: נציגת משרד החינוך, בבקשה.

סופי אורטשקנזי: אנחנו גם כמו חברי חיכינו לצוות שהיה אמור לקום.

סופי אורטשקנזי: העמדה העקרונית של שר החינוך, כפי שנאמר, היא לתמוך בהצעות החוק בכפוף לתיאום עם כל הגורמים הרלוונטיים.

סופי אורטשקנזי: לא צריך לשכוח שאנחנו בעצם משנים פה את לוח החופשות של המורים, זה לא דבר כל כך פשוט.

סופי אורטשקנזי: ולכן אנחנו נדרשים לקיים את ההיוועצויות עם ארגוני המורים ועם כל הגורמים הרלוונטיים הנוספים.

סופי אורטשקנזי: אז אנחנו מוכנים לעשות את זה עכשיו, אבל הואיל ויש השלכות רוחב על גורמים נוספים, אנחנו חושבים שנכון שנשב בצוות המשותף הזה ונגיע לתובנות משותפות.

מירב בן ארי: אני חייבת לשאול מה עם הסטודנטים וההשכלה הגבוהה?

סופי אורטשקנזי: לא.

מירב בן ארי: אדוני היושב-ראש, צריך גם את המל"ג או מישהו – מה עם הסטודנטים וכל ההשכלה הגבוהה, איפה זה שם אותם?

אלי אלאלוף: נוסיף את הנושא הזה.

אלי אלאלוף: עוד מישהו מהמשרדים רוצה?

אלי אלאלוף: אז, בבקשה, גם לא מהמשרדים.

ישי פולק: היום זה יום החקלאות בכנסת.

אלי אלאלוף: עוד?

ישי פולק: עוד שלוש דקות.

ישי פולק: אבל חשוב להבין שחלק נכבד מרגולציית העבודה, ואנחנו, חבר הכנסת אלי כהן אכן עובדים עם טוריות בהקשר למה שאמרנו קודם - - -

אלי כהן: אצלכם זה לא - - -

ישי פולק: בסדר גמור.

ישי פולק: צריך להבין שאם אנחנו מדברים היום על כושר תחרות ופתיחת יבוא ופעולות מסוימות שמדברות על שיפור יוקר המחיה, למעשה התוספות הללו והשינויים הללו בסדרי העבודה – צריך לקחת אותנו בחשבון בהקשר הזה ולראות מה זה עושה ביחס לכושר התחרות שלנו ליבוא וליכולת שלנו להתחרות עם התוצרת המיובאת, שזה למעשה היום מה שבונה את כל השינויים הגדולים בכלכלה.

ישי פולק: ואת השאר אנחנו נדבר בחמש דקות הבאות.

אלי אלאלוף: אני רק רוצה להזכיר לכם שאתם בולמים מאוד דברים הקשורים לעובדים שלכם, מאוד.

ישי פולק: ואנחנו לא מצליחים לעשות - - -

אלי אלאלוף: אני לא אפתח את זה פה, אבל הגיע הזמן שתתחילו לתת תנאים, ואז זה פתרון.

ישי פולק: ועדיין מסיבות נכונות וסיבות ראויות.

אלי אלאלוף: לא תמיד.

אלי אלאלוף: פיקדון למישהו שעבד בארץ עשר שנים ויוצא בידיים ריקות?

ישי פולק: מי שעובד עשר שנים הוא עבריין.

אלי אלאלוף: זה באמת לא ראוי.

אלי אלאלוף: הפיקדון זאת בעיה מאוד לא נעימה.

אלי אלאלוף: הערה אחרונה פה, בבקשה, גברת, תתקרבי לשולחן.

חמוטל בן דור: רציתי רק להזכיר שבהחלטת הממשלה שהתקבלה בהמשך להצעת החוק דובר על זה שעובדי מדינה ועובדי מגזר ציבורי מקבלים 22 ימי חופשה בשנה ועוד שני ימי בחירה, סך הכול 24 ימי חופשה במינימום.

חמוטל בן דור: יש סקטורים שמקבלים יותר ימי חופשה, ולכן דובר על זה שימי החופשה האלה, ימי א' החופשיים שנקבעו בהצעת החוק יהיו על חשבון ימי חופשה קיימים, ולא להגדיל עוד יותר את ימי החופשה במגזר הציבורי.

חמוטל בן דור: בנוסף, אם זה לא יהיה על חשבון ימי החופשה - - -

אלי אלאלוף: זאת הייתה החלטה?

אלי אלאלוף: יש החלטה כזאת או שזאת המלצה?

נעה בן שבת: כן.

נעה בן שבת: ועדת השרים החליטה על זה.

אלי כהן: לא הייתה החלטה.

אלי כהן: אגב, מתקיימים לא מעט דיונים בנושא.

אלי כהן: הייתה מחשבה לתת ימי חופשה מדורגים לצורך העניין.

אלי כהן: כלומר, מי שנמצא עד 16 ימים לא ינכו לו בכלל ומתווסף לו הכול, מי שבין 16 ל-22 ינכו לו חלק והתוספת תהיה חלקית, ומי שמעל 22 ימים ינכו לו פחות, התוספת תהיה פחותה.

אלי כהן: אדוני יו"ר הוועדה, הייתה כוונה, יש מחשבות.

אלי כהן: אני חייב לציין שגם ההסתדרות וגם המעסיקים מאוד ענייניים, הם רוצים לעשות את זה בדרך נכונה.

אלי כהן: בהחלט חלק מהסוגיות שעלו כאן נבחנות.

אלי כהן: אחת ההצעות הייתה לעשות את זה בצורה מדורגת.

אלי כהן: נציג משרד האוצר, ההסתדרות בחיים לא דיברו, הם דיברו על בין 100% ל-150%, לא על 300% ולא על 325%.

אלי כהן: גם עם ארגוני המורים הייתה התדיינות, וגם הם מוכנים ללכת למהלך על הצרכה בכפוף להתאמות.

אלי כהן: יש פתרונות לדברים.

חמוטל בן דור: מצילים מקבלים למשל ביום חופשה 350%.

אלי אלאלוף: תשלימי את הדברים שלך.

חמוטל בן דור: גם רציתי להסביר שאם יש הקטנה של מספר שעות עבודה בשבוע, אם לא תהיה על חשבון ימי החופשה תהיה הקטנה של שעות עבודה בשבוע, ולכן זה מגדיל גם את ערך השעה, גם דורש עוד תקנים, ולכן יש כאן עלויות.

חמוטל בן דור: וגם יש דירוגים שהיום שעות העבודה שלהם פחות מ-40 וזה נקבע בהסכמים קיבוציים.

חמוטל בן דור: ואם נוריד עכשיו את שעות העבודה לדירוגים אחרים הם יבקשו גם פיצוי.

חמוטל בן דור: זה מאוד מורכב, זה עניין של הסכמי שכר כמו שאמרת, אבי ניסנקורן.

חמוטל בן דור: ולכן, אנחנו חייבים לגבש את העמדה בין המשרדים, לראות איפה אנחנו עומדים, לשבת גם עם ההסתדרות.

חמוטל בן דור: זה נושא מאוד מורכב, אני חייבת פשוט להסביר למה אנחנו חייבים לעשות את זה מאוד מסודר ומאוד מדורג.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד שברור שזה לא סוף פסוק בדיונים האלה.

אלי אלאלוף: אנחנו באמת נמשיך לטפל ברצינות כדי לקדם את הנושא הזה, אבל נתחשב בכל ההערות שנאמרו פה.

אלי אלאלוף: בטוח שאלי כהן, שימשיך לטפל בזה, ידע לעשות את זה כפי שנאמר רק בהידברות ולא בשום תכתיב, וודאי בלי לפגוע באף אחד.

אלי אלאלוף: זה דורש איכשהו קצת מכל אחד למצוא את הגמישות הנדרשת והיצירתיות.

אלי אלאלוף: חברי מאיר כהן, ואחריו – אלי כהן יסכמו ואני אגיד מה הנוסחה.

מאיר כהן: אני רוצה להגיב בקצרה.

מאיר כהן: א', זה חוק מצוין, אבל זה חוק שהוא מלאכת מחשבת.

מאיר כהן: בכדי שהחוק הזה יקרום עוד וגידים ויעבור במסלול הכנסת זאת באמת מלאכת מחשבת.

מאיר כהן: אני, אדוני היושב-ראש, לא הייתי מזלזל, ואני מציע גם לך, אלי, בהחלטה של ועדת השרים.

מאיר כהן: ועקב אכילס שהוא בהחלטה של ועדת השרים, כי אם עדיין אין יושב-ראש צוות, זאת אומרת שמישהו מנסה לדחוף את זה החוצה או שמישהו מנסה לפקשש את זה, אלי.

מאיר כהן: לכן, ההחלטה הטובה ביותר היא שאתם צריכים להפעיל את המנופים הפוליטיים שלכם שבחודש הקרוב, ולא יותר מאשר בחודש הקרוב – גם אם דוחים את זה לעוד כמה חודשים – אבל בחודש הקרוב יתמנה אותו מתכלל של הצוות.

מאיר כהן: כי בלי מתכלל ובלי ישיבה סביב שולחן עגול אי-אפשר יהיה לדחוף את ההצעה המצוינת הזאת.

מאיר כהן: שמעתי בקשב רב את המעסיקים, ואני באמת יודע לעשות הבחנות בין הצעות חוק פופוליסטיות שאין להן שום חשיבה, לא על העובדים ולא על המעסיקים, זה לא כאן בהצעת החוק הזאת.

מאיר כהן: אני חושב שזאת הצעת חוק מצוינת, שרק צריך לדאוג שהצוות וההחלטה של ועדת השרים תמומש.

מאיר כהן: תודה רבה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אלי כהן, מילה אחרונה.

אלי כהן: אסכם בקצרה.

אלי כהן: תודה לחבר הכנסת מאיר כהן, ותודה לך, אדוני יושב-ראש הוועדה, על ניהול הישיבה.

אלי כהן: אני באמת חייב לציין שהיו כאן גופים שתמכו והייתה ביקורת.

אלי כהן: אני חייב לציין שהיא הייתה עניינית ובהחלט יש מקומות לראות את ההתאמות ואת התיקונים הנדרשים מתוך מטרה שאחד, נמשיך בצמיחה, וכפי שנאמר כאן יהיו לא מעט השקעות בנושא של עידוד הצמיחה, בנושא של שמירת רמת האבטלה, בנושא של רמת המסים.

אלי כהן: אבל יחד עם זאת, הנושא של מאפייני העבודה בישראל - -

מאיר כהן: לכל הדעות.

אלי כהן: - - היקף שעות העבודה שהוא חריג בצורה קיצונית, מספר ימי החופשה שלצורך העניין הוא נמוך, בזה אנחנו צריכים לעשות את השינוי.

אלי כהן: הוא צריך להיות בשום שכל, הוא צריך להיות בצורה עניינית ומדורגת תוך התייחסות לכל הפרמטרים שעלו פה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: לסיכום, אני רוצה רק משפט.

אלי אלאלוף: א', שוב להודות באמת על הדיון הענייני.

אלי אלאלוף: דבר שני, אנחנו נבקש ממנכ"ל משרד ראש הממשלה להעביר מקסימום בחודשיים הקרובים את המלצותיו לדוח שהוא מכין בנושא הזה, כדי שנוכל להמשיך לקיים את הדיון ולבנות את הצעת החוק שתיראה לנו הולמת ביותר, בהתחשב במה שמתקיים במשרד ראש הממשלה, שזה גם נעשה במהלך חיובי לטובת המהלך כולו.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור, זה לא נעשה כדי לטרפד, ההפך, כדי לקדם.

אלי אלאלוף: אז שוב, תודה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.