ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 74, 2016-09-11 12:45

אורי מקלב: צהריים טובים, שלום לכולם.

אורי מקלב: אני מתנצל על האיחור הקל.

אורי מקלב: זה גם קצת בכוונת מכוון כי שר המדע אופיר אקוניס אמר שהוא קצת יאחר וביקש לא לחכות לו, אז קצת משכנו את הזמן ובקרוב הוא יוכל להשתלב בדיון.

אורי מקלב: אני פותח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה והחלל.

אורי מקלב: על סדר-היום: השלכות התפוצצות משגר עמוס 6 על עתיד תעשיית התקשורת והחלל בישראל.

אורי מקלב: עוד לא התייעצתי עם מנהלת הוועדה אבל ייתכן שבאופן לא רשמי נהפוך את הוועדה לוועדת החלל, הטכנולוגיה המדע לאות הזדהות ועל-מנת לעשות את נושא החלל לסדר-היום.

אורי מקלב: היום יום ראשון, ח' באלול, תשע"ו, 11.9.2016.

אורי מקלב: אנחנו בתאריך 11.9 שהוא תאריך סימבולי ואנחנו עוסקים בהתפוצצות של המשגר עמוס 6.

אורי מקלב: לפני שנתחיל את הדיון הייתי רוצה ברשותכם להביע הזדהות עם העובדים.

אורי מקלב: שמענו וראינו בין השורות את שברון הלב של העובדים: טכנאים, מתכננים, מנהלים, כל מי שקשור לתעשייה הזאת.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שהם עבדו מעבר למשכורת שלהם אלא הרבה יותר מכך מתוך מסירות והזדהות.

אורי מקלב: היום חודש אלול.

אורי מקלב: אומרים שאת אותה עבודה אפשר לעשות וכך.

אורי מקלב: תמיד מביאים את הדוגמא של הרופא בעיירה שלא היה לו מעמד מכובד בקהילה כי הרי אין מישהו שנותן תועלת קהילתית וחברתית יותר ממנו.

אורי מקלב: אומרים שאם כל המטרה שלו היתה לעזור לחברה ולקהילה, היו שמים אותו בקדמת השורה.

אורי מקלב: אחרי זה גם צריך להתפרנס.

אורי מקלב: אבל אם הוא חושב רק על הפרנסה שלו, אז לא מתייחסים לעשייה שלו.

אורי מקלב: כאן אני חושב שצריך לציין את העובדים.

אורי מקלב: כוועדת החלל, טכנולוגיה והמדע קיימנו סיור בתעשייה האווירית.

אורי מקלב: לצורך העניין הקמנו גם ועדת משנה בראשותו של חבר הכנסת יואב קיש.

אורי מקלב: בכל מקרה רצינו לקיים דיון בנושא הזה.

אורי מקלב: לצערנו אנחנו מקיימים היום את הדיון על הציר הזה של האובדן וההתרסקות של המשגר וממילא האובדן של "עמוס 6".

אורי מקלב: כפי שאמרתי, אני באמת מביע הזדהות.

אורי מקלב: יש לי ידיד שהיום הסתבר לי שהוא עובד בתעשייה הזאת בתפקיד בכיר.

אורי מקלב: הוא סיפר לי על השבתות בהן היה מסתגר בחדר במלון מכניסת השבת ועד צאתה, בלי יכולת לזוז מהחדר בגלל חשש של חיישנים כאלה ואחרים.

אורי מקלב: אדוני השר, ברוך הבא.

אורי מקלב: אמרתי שאתה באיחור קל אבל אתה מבקש שלא נמתין.

אורי מקלב: דיברתי על ההזדהות עם העובדים.

אורי מקלב: סיפרתי על מכר שבילה שעות רבות במלון בשישי שבת בלי יכולת לצאת.

אורי מקלב: אנחנו מתפללים שלוש פעמים בראש "למען לא ניגע לריק".

אורי מקלב: אני רוצה להביא למצב שזה לא יהיה לריק.

אורי מקלב: יש ביטוי ביידיש שאומר שאחרי שריפה נהיים עשירים.

אורי מקלב: יש לזה כמה משמעויות.

אורי מקלב: אחרי שקורית שריפה אנשים נכנסים לבית וחושבים שהכול חדש ונוצץ.

אורי מקלב: אני מקווה שהביטוי לא רק ביידיש אלא הוא יהיה גם בישראלית, שידעו גם שאחרי דבר כזה, אחרי זעזוע כזה, צריך לקדם את הנושא.

אורי מקלב: אני חושב שאנחנו נמצאים בפרשת דרכים.

אורי מקלב: הממשלה צריכה לקבוע ולהגיד לאן פנינו.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת מה היעדים שלנו בתעשיית החלל.

אורי מקלב: הגיע הזמן שתהיה וודאות בנושא הזה.

אורי מקלב: עכשיו זה זמן קריטי.

אורי מקלב: אני חושב שאם נקבע היום מדיניות ברורה, גם כל מה שמסביב יתכנס לכיוון אחר, לכיוון חיזוק הנושא של התקשורת הלוויינית שלנו.

אורי מקלב: אין ספק בחשיבותה הלאומית, הכלכלית וגם הביטחונית וגם המדינית.

אורי מקלב: בנוסף, העתיד הטכנולוגי שלנו, גם האנושי וגם המעמד הבינלאומי שלנו.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים פה כדי לתת מבט ציבורי.

אורי מקלב: בסופו של דבר סוגיות מתקבלות בעקבות שיח ציבורי ודרישה ציבורית.

אורי מקלב: אדוני השר, קיימת דיון מקצועי אצלך שאני רואה בו חשיבות מאוד גדולה.

אורי מקלב: אתה בוודאי תדווח גם פה על הדיון הזה ועל ההשלכות והמסקנות של הדיון.

אורי מקלב: אנחנו כוועדה, במסגרת השיתוף שיש לנו עם משרד המדע, נלווה את זה בכלים וביכולות שיש לכנסת ולחברי הכנסת, במבט הציבורי הפתוח, בלי המגבלות שיש לדיונים ממשלתיים.

אורי מקלב: אנחנו יכולים להגיד לאשורה את החשיבות העצומה ולחילופין, את נזק העצום שייגרם אם נישאר באותו מקום בעקבות מה שקרה ונזניח את הדבר הזה.

אורי מקלב: אם היה צריך לתת לכם פרס ישראל לתעשייה האווירית ולתעשיית החלל, זה בעיקר בגלל כושר התמרון שלכם להישאר כברי תחרות עם מדינות אחרות.

אורי מקלב: את כל המוח הגאוני הזה שיש לכם ואת היכולת, איך בנתונים חלשים אתם מצליחים להגיע למה שהגעתם.

אורי מקלב: אני חושב שזה הגיע לנקודה שבה אנחנו צריכים להחליט לאן פנינו.

אורי מקלב: לא מדובר בכספים גדולים מאוד, לא בהשקעות גדולות אלא בתמיכה שהיא תמיכה צנועה באופן יחסית לתועלת שיש בזה.

אורי מקלב: כל מבחן של השקעה מול תועלת היינו מנצחים.

אורי מקלב: עדיין אנחנו מדברים על משהו עתידי שיש לו חשיבות מאוד גדולה גם על התעשייה הלוויינית וגם על תעשיית תקשורת הלוויינים.

אורי מקלב: אנחנו כאן כדי להיות איתכם בעניין הזה, להעלות את העניין, להסיק מסקנות ולהעמיד את הדרישות כפי שהן.

אורי מקלב: בשלב הזה, אני אבקש מאדוני השר לפתוח את הדיון.

אופיר אקוניס: תודה רבה אדוני היושב ראש, חבר הכנסת ילין.

אופיר אקוניס: אני לא רואה פה עוד חברי כנסת אבל אני בטוח שברוחם הם איתנו.

אופיר אקוניס: אני מברך על הישיבה ועל הדיון הזה.

אופיר אקוניס: אני חושב שתפקידה של ועדת המדע והטכנולוגיה, כפי שתפקידה המרכזי של הכנסת כולה, שאני מכבד אותה ובא ממנה, הוא לפקח על פעולות הממשלה.

אופיר אקוניס: זה דבר חשוב בצד החקיקה, שהיא דבר חשוב כשלעצמו.

אופיר אקוניס: לכן אני מברך על הדיון הזה ואני אפילו מודה לך, אדוני היושב ראש, על קיומו.

אופיר אקוניס: ברור כשמש.

אופיר אקוניס: כולנו ראינו בתדהמה ובצער את התקלה בטיל המשגר שאירע בזמן ההכנה לשיגור, יומיים לפני השיגור של הטיל, שבסופו של דבר הביאה לאובדנו של "עמוס 6".

אופיר אקוניס: כידוע לכם, האירוע הזה עדיין נמצא בחקירה של חברת "ספייס איקס", שהיא החברה המשגרת וגם הרשויות האמריקאיות.

אופיר אקוניס: אני אתן לכם סקירה קצרה על מה שנעשה במשרד המדע מאז.

אופיר אקוניס: כמובן שעודכנו כל הזמן על-ידי יו"ר סוכנות החלל והמנכ"ל, בהתפתחויות שהיו שם.

אופיר אקוניס: לאחר מכן, ביום שישי בשעות הבוקר ב-2.9, הודעתי שביום ראשון במהירות הגדולה ביותר אנחנו נקיים דיון חירום והערכת מצב בראשותי במשרד המדע.

אופיר אקוניס: זה התקיים היום לפני שבוע בתל-אביב.

אופיר אקוניס: שמענו שם הרבה מאוד דברים שבוודאי תשמעו פה ונשמע גם בדיונים נוספים.

אופיר אקוניס: יום לאחר מכן, כפי שהבטחתי באותו דיון, היינו בדיון פרטני במשרדי התעשייה האווירית במתקנם במרכז הארץ.

אופיר אקוניס: אתה התייחסת לזה אדוני היושב ראש וגם הודעתי ביום ראשון לפני שבוע, שההחלטה האופרטיבית הראשונה היא לקיים ועדה מקצועית שמטרתה לגבש המלצתך לתכנית חלל אזרחי של ישראל בשנים הקרובות.

אופיר אקוניס: בעצם, אפשר לקרוא לזה תכנית חלל לאומית.

אופיר אקוניס: אני חושב שהדבר הזה חשוב.

אופיר אקוניס: זה נכון שבשלהי 2012 אישרה ממשלת ישראל תכנית כזאת.

אופיר אקוניס: אולי היו הצעות אבל הן לא תוקצבו.

אופיר אקוניס: אני חושב וכך אמרתי בישיבה, שהדבר הזה חייב להיות מגובה בתקציבים.

אופיר אקוניס: אמירות, תכניות זה חשוב וקריטי, אבל אתם יודעים שהעולם מונע גם על-ידי כסף ותקציבים.

אופיר אקוניס: אני אומר לכם בצורה מוסמכת, שראשי המדינה, וביניהם אני כשר מדע, חושבים שעלינו להעמיק את העוצמות שהיו לנו ושיש לנו.

אופיר אקוניס: היכולות קיימות.

אופיר אקוניס: הפגיעה בעמוס 6 ולפני כן בעמוס 5 הן פגיעות קשות, אבל הן לא פגעו ביכולות האדירות שיש לתעשיות להיות בתוך עשרת המדינות המובילות בתחום תעשיות החלל.

אופיר אקוניס: אנחנו חייבים לשמר ולהעצים את זה ולשם כך צריך כסף.

אופיר אקוניס: בשלב הראשון נמתין להמלצות של הוועדה בראשות מנכ"ל משרד המדע.

אופיר אקוניס: ביקשתי לקבל ביממה הקרובה את השמות של כל הנציגים של משרדי הממשלה השונים כדי שהוועדה תתחיל בדיוניה בדחיפות מרבית.

אופיר אקוניס: היום שיגרתי מכתב לראש הממשלה, לשר הביטחון ולשר האוצר, בהמשך לשיחות כמובן, כדי שנבחן מתן סיוע ראשוני כבר בימים הקרובים, שיאפשר רכישה של רכיבי ה-LLI הנחוצים לצורך בניית הלוויין עוד בטרם חתימה על חוזים מסחריים ואחרים.

אופיר אקוניס: הצעתי לראש הממשלה, לשר הביטחון ולשר האוצר, וכבר הצוותים המקצועיים של משרד המדע יחלו בהידברות מיידית עם הצוותים המקצועיים במשרד האוצר, כדי לבחון העמדת רשת ביטחון לחברות הרלוונטיות בתעשיית לווייני התקשורת בישראל, על ידי העמדת תקציב לביצוע הזמנה, מתן ערבות מדינה או דרך מתאימה אחרת שתאפשר את ביצוע הרכש הדחוף הנדרש, כפי שפירטנו וכפי שגם נפרט.

אופיר אקוניס: זאת פעולה מיידית, זאת פעולה קריטית.

אופיר אקוניס: היא עלתה כצורך מיידי בשיחותי הטובות עם ראשי התעשייה במהלך השבוע שעבר וגם בשיחות השוטפות כל העת באופן רציף עם הדרגים המקצועיים.

אופיר אקוניס: אני מעריך שבזמן הקרוב נקבל מענה ראשוני מאגף תקציבים של משרד האוצר, בהוראתו של שר האוצר.

אופיר אקוניס: אני רוצה לומר לזכותו של חברינו משה כחלון, שר האוצר, שמייד עם היוודע החדשות הרעות, אנחנו שולחננו והוא אמר שהוא יעשה ככל האפשר כדי לסייע.

אופיר אקוניס: אני מעריך את הדברים מאוד, כפי שראשי התעשייה מעריכים.

אופיר אקוניס: אנחנו, אדוני היושב ראש, בתוך הדבר הזה לא לשם דקלרציות.

אופיר אקוניס: הדקלרציות חשובות ואני אחזור גם על הדקלרציה השגורה בפי: המדע, הטכנולוגיה, תעשיות החלל של מדינת ישראל הן אדירות, מפוארות והן מובילות בעולם.

אופיר אקוניס: אני אומר את זה תמיד.

אופיר אקוניס: אני אומר את זה פה, אני אומר את זה לאורחיי מחו"ל ואני אומר את זה לאורחיי כאשר אני נמצא בביקורים בחו"ל.

אופיר אקוניס: זה דבר מדהים.

אופיר אקוניס: רובכם כאן מהתעשיות עצמן אז אתם יודעים על מה אני מדבר.

אופיר אקוניס: אני נפעם כל פעם מחדש מהמוחות המדהימים שנמצאים כאן, מהיכולות של מדינה קטנה שקיימת פחות מ-70 שנה.

אופיר אקוניס: התפתחות טכנולוגית מרהיבה שכל העולם מצדיע לה ומעריך אותה.

אופיר אקוניס: הייתי שמח אם בישראל עצמה גם יעריכו אותה במידה הזאת.

אופיר אקוניס: לצערי לעיתים זה פחות קורה אבל זה הולך ומשתפר עם הזמן.

אופיר אקוניס: את הדברים האלה, כמשרד מדע וכמדיניות אנחנו מעצימים ומבצרים וכמובן עומדים בתחרויות הקשות.

אופיר אקוניס: תדעו לכם, זה דבר שצריך להבין.

אופיר אקוניס: בתחילת דרכי כשר מדע קיבלתי סקירה ושמעתי על תעשיות חלל במדינות שלעיתים לא העליתי בדעתי שהן נותנות כספים עצומים לתעשיות החלל שלהן ויש הישגים.

אופיר אקוניס: כמובן שעל הדברים המיידיים שדיברתי עליהם אנחנו בהידברות.

אופיר אקוניס: בחודש מאי או יוני נשגר את ונוס, לוויין מחקר בפיתוח ישראלי צרפתי.

אופיר אקוניס: אני אומר לכם שהדבר הבא בתור, הוא לוויין דומה בשם "שלום", שהוא שיתוף פעולה בין ישראל לבין איטליה.

אופיר אקוניס: כדאי שהדברים יהיו מתועדים.

אופיר אקוניס: אני לא מסתיר ולא מתכחש, לא מסתתר, הכול על השולחן.

אופיר אקוניס: בוועדה של הכנסת השקיפות חשובה והמידע שניתן לחברי הכנסת ולציבור הוא חשוב.

אופיר אקוניס: אני אומר שאין לנו כרגע את האמצעים לפיתוח דומה לוונוס על-ידי השקעת כסף לא קטנה בפרויקט "שלום".

אופיר אקוניס: אני לא יודע מה תהיה התוצאות של הוועדה, אבל אני מעריך שתהיה התייחסות גם לדבר הזה כולל כספים, כולל תקציבים והחלטות אופרטיביות.

אופיר אקוניס: כמובן, דלתי פתוחה, וראשי התעשיות יודעות זאת, כמובן בגיבוי מלא של סוכנות החלל שבמשרד המדע בראשות פרופסור בן-ישראל והמנכ"ל אבי בלסברגר, שזוהי שנתו הראשונה.

אופיר אקוניס: אבי, רק נכנסת ואיזה אתגר אדיר שמו בפניך.

אופיר אקוניס: כמובן בהובלתו של מנכ"ל משרד המדע.

אופיר אקוניס: תודה.

אורי מקלב: תודה רבה לך אדוני השר.

אורי מקלב: אנחנו רוצים להוקיר ולהעריך את העבודה שעשית.

אורי מקלב: קיבלת החלטות נכונותך, כינסת, אתה מוביל את זה לכיוון אופרטיבי.

אורי מקלב: יש לך גם את היכולות לכך.

אורי מקלב: אתה מקדם את משרד המדע באמת בצעדים מאוד גדולים קדימה.

אורי מקלב: אתה שובר שיאים בכמה מובנים, גם בנושא החברתי, גם בנושאים רבים וחשובות.

אורי מקלב: גם הנושאים האסטרטגיים האלה הם חשובים.

אורי מקלב: אני חושב שיש פער.

אורי מקלב: ההרגשה שלי בכל העניין ואחרי שאני קצת מלווה את הדברים האלה מאז הביקור וגם בפרשת הדרכים הזאת, יש פער גדול על החשיבות.

אורי מקלב: לא שמענו ממישהו שאין לזה חשיבות.

אורי מקלב: יש לזה חשיבות מכל היבט שלא יהיה.

אורי מקלב: אבל בפועל, כשבאים לקבל החלטות על תקציבים, על סדרי עדיפויות ועל תמיכות, זה נעשה יותר במסגרת של פקידים הרבה יותר זוטרים ובהתנהלות של משרד הביטחון, במסגרת של רפרנטים כאלה ואחרים.

אורי מקלב: כמובן לכל דבר חשיבות, אבל יש דבר שהוא בליבה של העניין.

אורי מקלב: התמיכה הקטנה הזאת ממנפת את זה הרבה יותר.

אורי מקלב: לחילופין, לצערי, המערכת יכולה להיעצר.

אורי מקלב: כאן בחלק הזה חייבים להציף את זה.

אורי מקלב: אני חושב שצריך להעלות את זה בדיוני התקציב.

אורי מקלב: כשקראתי בסופי השבוע את הדיווח על ההתרסקות, באיזה מקום התקשורת פספסה את העניין.

אורי מקלב: עצם המצב שנוצר חלל בתקשורת, זאת עובדה.

אורי מקלב: דברים פחות חשובים עולים.

אורי מקלב: מחובתנו להעלות את זה על סדר היום ולדבר על החשיבות האסטרטגית בעניין הזה.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים בנקודה שאם נפספס אותה אנחנו יכולים להיעצר.

אורי מקלב: שלום לחבר הכנסת יואב קיש, יושב ראש ועדת המשנה בנושא החלל.

אורי מקלב: אתה תהיה השליח של הוועדה בכינוס החלל הבינלאומי במקסיקו.

אופיר אקוניס: עם מנכ"ל משרד המדע.

אורי מקלב: אנחנו דנים היום כאן אבל העבודה העיקרית תהיה בוועדת המשנה.

<פרץ וזאן: (מצגת) ראשית אני רוצה לדבר על החשיבות האסטרטגית של תחום לווייני התקשורת.

<פרץ וזאן: אני חושב שעל התחום של הלוויינים האחרים אין צורך להרחיב פה.

<פרץ וזאן: הצורך בשמירה על עצמאות תקשורתית מלאה איננה תלויה בגורמים חיצוניים.

<פרץ וזאן: כיום לישראל יש תלות כמעט מוחלטת במספר קטן של כבלים תת ימיים, שגם הם תלויים בגורמים חיצוניים.

<פרץ וזאן: לווייני התקשורת בחלל הם האלטרנטיבה היחידה להשלים את כל המענה בתחום התקשורת.

<פרץ וזאן: עצמאות זאת מאפשרת שליטה טכנולוגית, שמירה על קיום תקשורת בכל עת, אפשרות להתקנת רכיבים שונים אשר הכרחיים למערכת הביטחון.

<פרץ וזאן: מכאן בקצרה על פיצוץ הלוויין "עמוס 6".

<פרץ וזאן: ב-1.11 נהרס הלוויין כתוצאה מפיצוץ שאירעה ברקטה.

<פרץ וזאן: "עמוס 6" הוא לוויין התקשורת הגדול והמתקדם ביותר שיוצר עד כה בישראל ואשר נועד לשרת את ישראל בהיבטים שונים וחיוניים למשק.

<פרץ וזאן: הרס "עמוס 6" מצטרף לאובדנו של הלוויין "עמוס 5" לפני מספר חודשים, או ליתר דיוק, לפני 10 חודשים.

<פרץ וזאן: בקרוב מאוד תימצא ישראל בחוסר משמעותי של לווייני תקשורת בחלל, במקום צפי לארבעה לווייני תקשורת פעילים בו זמנית יוותרו בקרוב רק שניים.

<פרץ וזאן: לווייני עמוס נמצאים בבעלות חברת "חלל תקשורת" שהיא חברה ציבורית ולא ממשלתית והחברה הישראלית היחידה שבבעלותה לוויינים ואשר מספקת שירותי תקשורת בלוויין למדינת ישראל.

<פרץ וזאן: מה האתגרים?

<פרץ וזאן: צמצום הייצור השוטף של לוויינים כחול לבן זאת בעיה שהצרכנים המקומיים לבדם אינם מאפשרים קיום של תעשיית חלל בר קיימא בתחום לווייני התקשורת.

<פרץ וזאן: מלבד מעט פרויקטים דו לאומיים, כמו שהזכיר פה השר את נושא "ונוס", שזה הפרויקט האחרון שהמשרד מימן וכרגע אין לו תקציבים לממן פרויקטים נוספים.

<פרץ וזאן: אין הזמנות מחו"ל למערכות שלמות.

<פרץ וזאן: אין די בתקציב המו"פ המקומי.

<פרץ וזאן: פעילות החלל של ישראל בתחום האזרחי מועטה.

<פרץ וזאן: תעשיית החלל הישראלית מוגבלת בכושר התחרות עקב כמות.

<פרץ וזאן: תחום לוויינות התקשורת בפרט נמצא בבעיה.

<פרץ וזאן: לגבי הסיכום התקציבי.

<פרץ וזאן: אמנם עלינו אפילו מעבר לסיכום התקציבי שהיה לנו עם משרד האוצר לשנת העבודה 2017, אבל עדיין אנחנו מדברים במספרים שהם מספרים שלא מספקים את כל הצרכים בתחום תעשיית החלל והם בערך כ-20%-25% מהתקציב הנדרש.

<פרץ וזאן: אפשר לראות זאת גם לאור התוצאה של הוועדה שהקים איציק בן ישראל, יו"ר סוכנות החלל, בשנת 2012.

<פרץ וזאן: הוועדה הצביעה שעל-מנת לקיים את תחום תעשיות החלל נדרשים כ-300 מיליון שקלים בשנה לתעשיות החלל.

<פרץ וזאן: אמנם יש תעשייה, כפי שאמרתי, אבל ודאי שהיא לא מספקת.

אורי מקלב: אלה לא סכומים המיידים שאנחנו מדברים עליהם.

<פרץ וזאן: לא, אנחנו מדברים על התכנית המלאה.

אורי מקלב: כדי להשאיר את תעשיית התקשורת הלוויינית אנחנו מדברים על סכומים יותר נמוכים.

<פרץ וזאן: זה נכון.

<פרץ וזאן: מבחינת הסוגיות לדיון: (א) חשיבותה של תכנית החלל למשק והגדרת תחום לוויינות תקשורת לצורך אסטרטגי; (ב) קביעת מודל סיוע לתעשייה הישראלית באופן שיאפשר לה להציע מחירים תחרותיים בשוק הבינלאומי; (ג) קידום המו"פ בתחום החלל ובכלל; (ד) ביצוע פרויקטים משותפים עם מדינות אחרות דוגמת פרויקט "ונוס".

<פרץ וזאן: נמשיך במגמה הזאת של לייצר פרויקטים נוספים עם מדינות אחרות; (ה) הגדרת תכנית חינוכית ותקציב ארוך טווח ולא שכל שנה אין לנו מושג מה יהיה התקציב בשנים הבאות.

אורי מקלב: תודה, אדוני המנכ"ל.

אורי מקלב: חבר הכנסת חיים ילין ואחריו חבר הכנסת יואב קיש.

חיים ילין: כבוד היושב ראש, כבוד השר.

חיים ילין: לפעמים אומרים שתמונה אחת שווה הרבה מאוד מילים וכתבות.

חיים ילין: אני חושב שמה שקרה כשראו את הפיצוץ עצמו חלחל לכל המדינה ולא רק למי שמנהל אותה.

חיים ילין: מתוך השבר אני אומר, שהיה קל מאוד להסביר לציבור האזרחים במדינת ישראל מה המשמעות של להיות בחלל.

חיים ילין: כלומר, נקודת שליטה במבט אחר לגמרי לא מן הקרקע.

חיים ילין: אגב, אני דווקא רוצה לעודד את המשבר הזה, את אותה נקודה שכל העם רואה בטלוויזיה איך יוצאים 12 מחבלים ממנהרה.

חיים ילין: עד אז דיברו רק על מנהרות אבל אף אחד לא הבין את ההשלכות של הדבר הזה.

חיים ילין: רק כשראו את זה הבינו.

חיים ילין: אותו דבר פה.

חיים ילין: אף אחד לא הבין מה ההשלכות.

חיים ילין: אם לא היה פיצוץ והכול היה עובר חלק, אף אחד לא היה מבין.

חיים ילין: הרי מי מתעניין בכלל?

חיים ילין: זה לא מעניין.

חיים ילין: עכשיו יש פה מנוף.

חיים ילין: מצד אחד כואב הלב ואני לא מדבר על כסף.

חיים ילין: דיברו על השקעה של שנתיים עבודה שהשקיעו אנשים מדהימים והפרויקט הלך.

חיים ילין: אני חושב שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו צומחים מכאן.

חיים ילין: החלל והמדע, כבוד השר, לא שייכים למפלגה, לא לימין ולא לשמאל.

חיים ילין: זה המקום היחיד, שאני מקווה שאין לנו ויכוח עליו.

אופיר אקוניס: יש עוד כמה מקומות אבל אתה צודק.

חיים ילין: לפחות אם יש מקום כמו בחלל שאין ויכוח, שאני מוכן להתנחל שם יחד איתה.

חיים ילין: אין לי בעיה פוליטית להגיד את הדבר הזה.

אורי מקלב: כבר ראיתי כותרת באחד העיתונים מישהו שכתב שבגלל נכשל במשא ומתן עם ארצות הברית, הקטינו את התמיכה לישראל וממילא מי שנפגע זה הנושא הזה ולכן ראש הממשלה אשם גם בזה.

אורי מקלב: אני מוכן שכולם יקבלו את האשמה, העיקר שייצא מזה משהו.

חיים ילין: אני לא חושב שכשאתה מאשים מישהו, צומח משהו משם.

חיים ילין: אני לא נמצא בבית הספר הזה.

חיים ילין: אני מסתכל על הרמה האסטרטגית והביטחונית של מדינת ישראל.

חיים ילין: הביקורת לא מבוצעת כמו שצריך.

חיים ילין: דבר שני זה הסברה.

חיים ילין: להסביר מה עובר עלינו כמדינה שנלחמת מול הטרור כבר הרבה שנים.

חיים ילין: הנושא השני הוא נושא החלל.

חיים ילין: היום לא כולם רואים את זה, אבל מי שמבין ומחובר לצד הביטחוני, מדובר גם על הביטחון הכלכלי של מדינת ישראל וגם הביטחון הפיזי של אזרחי מדינת ישראל.

חיים ילין: כל מי שירצה להבין מבין, אבל אני חושב שהמסר מאוד פשוט: מתוך השבר הזה צריך לעודד ולראות איך אנחנו כולנו יכולים לצמצם פערים.

חיים ילין: לא פערים תקציביים אלא מבחינת הזמן.

חיים ילין: כשטייס צריך לנטוש את המטוס שלו מתוך תקלה, מה הדבר הראשון שעושים?

חיים ילין: עולים בחזרה על מטוס וטסים.

חיים ילין: פה אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מעמידים את כל מה שאנחנו יכולים כדי שהדבר הזה יקרה וכולנו נראה בצילום הזה של הפיצוץ פרק חולף ושממנו רק צמחנו.

יואב קיש: אני שמח על הכינוס הזה.

יואב קיש: אני חושב שהוא כינוס מאוד חשוב.

יואב קיש: היו פה הרבה גורמים שצריך לתאם איתם ובגלל הנסיעה של איציק והשר, אני בין לבין.

אופיר אקוניס: השר לא נוסע.

אופיר אקוניס: ביום שלישי בצהריים היתה אמורה להתקיים ועדת השרים למדע וטכנולוגיה, לבקשת כמה גורמים חשובים מהתעשייה.

אופיר אקוניס: יש כינוס חשוב וזה נדחה ליום ראשון הבא.

אופיר אקוניס: הוא יתקיים בשעות הבוקר המוקדמות, עוד לפני ישיבת הממשלה.

יואב קיש: כל זה נאמר כדי להגיד שלא אוכל להשתתף במפגש הזה כי אני צריך ללכת.

יואב קיש: חשוב לי לומר שזה מהלך נכון.

יואב קיש: אנחנו נמשיך את זה בוועדת המשנה ונדבר שם על דברים יותר פרקטיים.

יואב קיש: בסופו של דבר האתגר יהיה לתקציב לשנים הבאות.

יואב קיש: זה אתגר של השר אקוניס, זה השר שלי, שלך יו"ר הוועדה.

יואב קיש: הצורך ברור לכולם.

יואב קיש: המספרים פלוס מינוס גם ברורים לכולם.

יואב קיש: המספרים לא גבוהים אבל בסוף זה עניין של תעדוף.

יואב קיש: יש במדינת ישראל הרבה חוסרים במקומות אחרים גם כן.

יואב קיש: השאלה היא האם מדינת ישראל תחליט שהיא מוותרת על שוק לווייני התקשורת או לא בעלות של 50 מיליון דולר לשנה.

יואב קיש: זה בגדול המסר העיקרי.

יואב קיש: אני חושב שאסור לנו לוותר על זה.

יואב קיש: אני חושב שכל האנשים שנמצאים פה מסביב לשולחן צריכים להילחם על הדבר הזה.

יואב קיש: זה צריך להיכנס לתקציב הקרוב.

אורי מקלב: תודה על הדברים הקצרים והקולעים ועל המאמץ שעשית להגיע לדיון הזה.

אורי מקלב: אדוני השר, וחבר הכנסת קיש.

אורי מקלב: אמנם מדובר על הנושא המעשי של התמיכה, אבל יש כאן גם מסר ערכי בעניין הזה.

אורי מקלב: כשמדינת ישראל תכניס את ידה, תלווה את הפיתוחים ותתמוך בכל מה שצריך לעשות בתעשיית הלוויינות והתקשורת, זה גם ייתן ביטחון לחברות המסחריות.

אורי מקלב: נמצאים כאן אנשים מ"חלל תקשורת" ועוד גופים אחרים ותכף נשמע אותם.

אורי מקלב: אני חושב שיש משמעות ערכית לאמירה.

אורי מקלב: היום זה גורם לספקנות לגבי עתיד לגבי התעשייה הלווינית שלנו בנושא התקשורת.

אורי מקלב: לכן אנחנו צריכים לחזק אותה, להעצים אותה ולקדם אותה.

אורי מקלב: פרופסור איציק בן-ישראל, בבקשה.

אורי מקלב: מה הצפי המקצועי בתקופת הביניים?

אורי מקלב: איך אנחנו יכולים לצפות את פני העתיד ומה אנחנו יכולים לעשות עכשיו כדי למלא את החסר ולעבור את המשבר הזה בצורה שהכי תזיק לנו?

<איציק בן ישראל: אני אהיה מאוד קצר כי רוב הדברים נאמרו על-ידי השר והמנכ"ל.

<איציק בן ישראל: קודם כל, אולי קצת אינפורמציה כי לא כולם יודעים בדיוק מה היה שם.

<איציק בן ישראל: אנחנו לא משגרים לווייני תקשורת בעצמנו אלא קונים את השיגור בחוץ לארץ ובמקרה הזה בחברת "ספייס איקס" בארצות הברית.

אורי מקלב: זה בגלל הכובד שלהם?

<איציק בן ישראל: בגלל שני דברים, הם גדולים וכבדים וצריך להעלות אותם לגובה של כמעט 40,000 קילומטר מעל מרכז כדור הארץ.

<איציק בן ישראל: הלוויינים הקטנים הם בסביבות ה-500 עד 700 קילומטר.

<איציק בן ישראל: פה אנחנו מדברים על 40,000.

<איציק בן ישראל: המשקל זה כמה מאות קילוגרמים ולא 5.5 טון כמו במקרה הזה.

<איציק בן ישראל: לכן אנחנו קונים את השיגור.

<איציק בן ישראל: יש כמה חברות בעולם שמוכרות את השיגורים האלה ואחת מהן זאת חברת "ספייס איקס", שיש לה רקורד לא רע בשיגורים של לוויינים כאלה.

<איציק בן ישראל: במהלך ההכנות לשיגור קרתה התקלה הזאת, שהטיל המשגר בסופו של דבר התפוצץ, פרצה אשר.

<איציק בן ישראל: אמנם זאת לא אשמתנו אבל זה לא עוזר לנו הרבה כי הלוויין הלך לאיבוד.

<איציק בן ישראל: זה עדכון למה קרה.

<איציק בן ישראל: אין לזה השלכה כלשהי על הטכנולוגיה או היכולת או משהו שקשור למנגנוני הצילום.

<איציק בן ישראל: יש לנו פה שתי תכניות נפרדות.

<איציק בן ישראל: יש למדינת ישראל, באופן כללי, שתי תכניות נפרדות.

<איציק בן ישראל: אחת מתעסקת בלווייני צילום ואחת שמתעסקת בלווייני תקשורת.

<איציק בן ישראל: אני לא מדבר על ההיבטים האחרים שהם אוניברסליים כמו מחקר ואוניברסיטאות שגם אותם אסור לנו לשכוח.

<איציק בן ישראל: אם אנחנו מדברים על הלוויינים, אלה שתי רגליים שונות.

<איציק בן ישראל: באשר ללווייני הצילום והתצפית למיניהם, יש תכנית די מוצקה.

<איציק בן ישראל: יש תכנית רב שנתית עם תקציבים.

<איציק בן ישראל: לאחרונה הייתי עם השר אצל יו"ר נס"א והוא אמר שיש לו בעיה, שהוסיפו לו 2 מיליארד דולר תוספת לתקציב נס"א ותוך שבועיים הוא צריך להגיש תכנית ולכן הוא עסוק.

<איציק בן ישראל: אצלנו הסכומים הרבה יותר קטנים.

<איציק בן ישראל: בכל אופן, באשר ללווייני התצפית, זאת תכנית יציבה, הכוללת לא רק תקציב רב שנתי וגם כל שנה אנחנו יודעים בדיוק כל כמה שנים משגרים לוויין וגם גיבויים וכל הדברים האלה.

<איציק בן ישראל: תכנית לווייני התקשורת היא לא תכנית יציבה משום שהיא נסמכה בעיקר עד היום על השוק המסחרי.

<איציק בן ישראל: אמנם למדינת ישראל יש אינטרסים לאומיים ועכשיו חשוב לשים אותם על השולחן ולהגיד אותם, אבל מכיוון שהשוק המסחרי בעצמו הקים מנגנון שבו דרך חברת חלל תקשורת, שמגייסת השקעות ומזמינה את הלוויין בתעשייה האווירית ועוד כל מיני קבלני משנה אחרים, דרך כל הדבר הזה אפשר היה לסמוך על השוק המסחרי, למרות שזאת תכנית לא יציבה וכל תקלה שקורית בה מזעזעת את כולה.

אורי מקלב: בציר הזמן הזה לא היתה הזמנה של עוד לוויין.

<איציק בן ישראל: לא.

<איציק בן ישראל: בשביל שחברת "חלל תקשורת" תוכל להזמין היא צריכה לגייס משקיעים כי רוב הכסף מגיע מהמשקיעים.

<איציק בן ישראל: אחר-כך יש כל מיני שיקולים כאלה ואחרים ופה אם הממשלה תיתן עוד קצת כסף זה יכול להכריע האם להזמין לוויין כזה או לוויין אחר.

<איציק בן ישראל: כשקרו שתי תקלות ברצף, "עמוס 5" שמהשיקולים מסחריים של חברת "חלל תקשורת" נקנה ברוסיה - - -

אורי מקלב: זה לא שיקולים מסחריים.

אורי מקלב: אולי צריך לומר אחרת?

אורי מקלב: בסופו של דבר, אם היתה תמיכה, הם היו משאירים את ההזמנה בתעשייה הישראלית.

אורי מקלב: אני חושב שהדברים ברורים.

אורי מקלב: בסיור גם למדנו את זה.

אורי מקלב: הפער בסכומים הוא שהביא ללכת לשם.

<איציק בן ישראל: נכון.

<איציק בן ישראל: היתה תקלה ועכשיו המשגר האמריקאי שהתפוצץ.

<איציק בן ישראל: שני אלה גורמים לכך שהצורך הלאומי של מדינת ישראל בלווייני תקשורת זה משהו בין 3 ל-4 לווייני תקשורת כל הזמן.

<איציק בן ישראל: אנחנו עומדים עכשיו בפני תקופה שתימשך כנראה שנתיים לפחות, שבה יהיו לנו 2 לוויינים במקום 3 או 4.

<איציק בן ישראל: זאת בעיה.

אורי מקלב: זה יספק בקושי?

<איציק בן ישראל: זה יספק בקושי.

<איציק בן ישראל: כל התקשורת כולה מבוססת על שני כבלים תת ימיים ועל שלושה לווייני התקשורת שיהיו לנו עכשיו.

<איציק בן ישראל: אפשר למצוא לזה תחליפים חלקיים וזאת בעיה.

<איציק בן ישראל: מה צריך לזמן הקרוב ביותר?

<איציק בן ישראל: כשבונים לוויין, עוד לפני שעברנו את המשברים האחרים, יש מה שנקרא "long lead items".

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, רכיבים שמהרגע שאתה מזמין אותם ועד שאתה מקבל אותם עובר הרבה זמן ולכן הדבר הראשון שצריך זה להזמין את ה-"long lead items", או לפחות לתת ערבות מדינה לעניין הזה, כי אם בסוף לא יקרה כלום ולא יהיה לוויין, מישהו יצטרך לשלם.

<איציק בן ישראל: מדובר בסכומים מאוד קטנים.

<איציק בן ישראל: מדובר על סדר-גודל של 10 מיליון דולר.

<איציק בן ישראל: הסכומים עוד לא ברורים וצריך לברר אותם.

<איציק בן ישראל: זה מה שצריך לעשות, אם אתה שואל אותי מה הדבר הכי דחוף שצריך לעשות עכשיו בשביל שלא נפספס זמן.

<איציק בן ישראל: יש דבר מיידי שאפשר לעשות ושלא עולה כסף, וזה לקבוע מה שלא קבענו עד היום, איזה יעד לאומי בתחום לווייני התקשורת.

<איציק בן ישראל: למשל, יעד מתקבל מאוד על הדעת, בגלל שישראל צריכה 3-4 לוויינים בכל רגע, שהיא תשגר לוויין תקשורת פעם באיקס שנים.

<איציק בן ישראל: כמה זה איקס?

<איציק בן ישראל: משהו כמו 3-4 שנים.

<איציק בן ישראל: גם זה נמצא עכשיו בדיון בוועדה שמנכ"ל משרד המדע מנהל.

<איציק בן ישראל: זה יותר הצהרתי אבל להצהרה הזאת יש משמעות רבה, כי אחר-כך כל גופי הביצוע יתרגמו אותה לפעולות.

<איציק בן ישראל: אלה שני דברים מיידים שכמעט ולא עולים כסף וצריך לעשות אותם עכשיו ואני מאוד מציע שנעשה אותם.

אורי מקלב: משחררים מידע בארצות הברית לגבי החקירה?

אורי מקלב: יש איזה מידע ביניים?

אורי מקלב: שוללים קונספירציות כמו חבלה.

<איציק בן ישראל: בינתיים לא מצאו שום מחבל.

<איציק בן ישראל: ממה שנראה בינתיים, כשהוסיפו את המחמצן לדלק לפני השיגור, אז בשלב השני איזה ניצוץ הדליק את הדלק הזה.

אורי מקלב: יש ניסוי שעושים בלוויין עצמו?

אורי מקלב: האם אי-אפשר בניסוי של טיל השיגור לשים לוויין דמה.

<איציק בן ישראל: האמת שזה תלוי בחברה.

<איציק בן ישראל: החברה המתחרה "לוקהיד מרטין" לא שמה את הלוויין למעלה אלא משקולת ואילו "ספייס איקס" כן שמה.

<איציק בן ישראל: עד לפני שנה היא לא שמה.

אופיר אקוניס: היתה החלטה שלהם במה להשתמש.

אורי מקלב: אנחנו באמת לא רוצים להיכנס לדברים שלא צריך לדבר עליהם.

אופיר אקוניס: אני מזכיר שהדבר הזה נמצא בחקירה בארצות הברית.

אופיר אקוניס: לגבי תיאוריות קונספירציה, לשום ציבור בעולם אין שום שליטה על תאוריית קונספירציה בכל תחום שהוא.

אורי מקלב: נכון, אבל האמריקאים צריכים לדעת שגם לכלה יש מה לומר.

אורי מקלב: עם כל הכבוד שזה נעשה אצלם - - -

<איציק בן ישראל: זה הרבה יותר חמור מזה.

<איציק בן ישראל: אומרים שצרת רבים חצי נחמה.

<איציק בן ישראל: סוכנות החלל האמריקאית, הצבא האמריקאי, יש להם תכנית.

<איציק בן ישראל: הם כבר קנו שיגורים רבים ב"ספייס איקס" וכעת כל העניין הזה מתערפל.

אורי מקלב: אומרים שצרת רבים זאת נחמת טיפשים.

<איציק בן ישראל: לכן יש להם גם מוטיבציה גם בלעדינו לחקור את זה מאוד לעומק.

<איציק בן ישראל: למחרת האירוע המאמר הראשון ב"ניו-יורק טיימס" היה על השפעת הפיצוץ על ארצות הברית.

אורי מקלב: הוועדה משודרת באינטרנט כעת והם שואלים שאלות.

אורי מקלב: יש הרגשה שהשיח הוא משהו מסחרי ולכן זה רחוק מהעין ומהלב.

אורי מקלב: אבל זה שיש לזה גם השלכות ביטחוניות וחשיבות אסטרטגית אמיתית למדינת ישראל, לא רק בגלל הידע ולא רק בגלל שזה משהו שנלווה לנושא המסחרי.

אורי מקלב: למידע שיש בידי מדינת ישראל יש חשיבות ביטחונית ישירה.

אורי מקלב: כשהמידע, הידע והשלטר אמצא אצלך זה שונה.

אורי מקלב: היה כאן קודם דיון בנושא החקלאות.

אורי מקלב: אינה דומה עגבנייה ופלפל ללוויין עמוס.

אורי מקלב: נמצא כאן חבר כנסת שמייצג את החקלאים.

אורי מקלב: רוצים לפתוח את זה לתחרות ומדינת ישראל כמעט מאבדת את עצמה לדעת בעניין הזה ולא אכפת לה שיביאו מחוץ לארץ.

אורי מקלב: גם זה אנחנו משקיעים הרבה כסף כי יש תפישה שלא נכון לחסל את החקלאות.

אורי מקלב: כשיש לך אלטרנטיבה אז המחירים שנותנים לך נמוכים יותר.

אורי מקלב: כשלא תהיה אלטרנטיבה המחירים יעלו.

אורי מקלב: מעבר לזה, יש דברים שהם הליבה והעוגנים הבסיסיים של מדינה ולכן לא רוצים לחסל את ענף החקלאות.

אורי מקלב: הנושא הזה שלה לוויין מאוד ברור ולכן התוצאה צריכה להיות מאוד מעשית.

אורי מקלב: עפר דורון מהתעשייה האווירית, בבקשה.

אורי מקלב: היית בארצות הברית כשזה קרה?

<עפר דורון: לא.

<עפר דורון: אני הייתי בארץ.

<עפר דורון: בדרך-כלל אני נשאר בארץ בשיגורים כי אני צריך להסתכל על הלוויין שמגיע לחלל.

<עפר דורון: במקרה הזה נחסך ממני העונג הזה.

<עפר דורון: אני מודה על הדברים החמים שלך בפתיחת הישיבה, כבוד היושב ראש.

<עפר דורון: זאת באמת מכה קשה ברמה האישית לכל מה שעסק את זה ומדובר באירוע לא קל.

<עפר דורון: אבל האירוע הזה מאחורינו ואנחנו מסתכלים קדימה.

<עפר דורון: על פרשת הדרכים הזאת היינו נמצאים בכל מקרה, כי ההחלטה שנשמעו עליה דיבורים רבים בשבוע האחרון על החשיבות האסטרטגית של לוויינות תקשורת, החלטה כזאת טרם התקבלה במדינת ישראל.

<עפר דורון: אני חושב שהיום בהסתכלות הזאת, ברור לכולם מהרבה מאוד מניעים, שלוויינות תקשורת היא בעלת חשיבות אסטרטגית לאומית.

<עפר דורון: אני אומר את המילה לאומית כי היא משלבת בפנים הרבה מאוד היבטים, חלקם אזרחיים גרידא וחלקם בהסתכלות רחבה יותר.

<עפר דורון: מכל השיקולים האלה חשוב מאוד שיהיו למדינת ישראל לווייני תקשורת שיוצרו במדינה, עם טכנולוגיה ישראלית, על בסיס ידע ישראלי, מופעלים מישראל על-ידי חברה ישראלית.

<עפר דורון: חוץ מזה אפשר לעשות עסקים על עוד הרבכה לוויינים אחרים, זה תמיד נחמד, אבל הליבה היא לוויינות כחול לבן לכל אורך השדרה.

<עפר דורון: התובנה הזאת, שהשבוע נראית מובנת מאליה, לאורך 30 שנה שאנחנו עוסקים בתחום הזה היא לחלוטין לא היתה.

<עפר דורון: זה נושא שהתנהל מהיד אל הפה.

<עפר דורון: בכל מדינה בעולם שעוסקת ברצינות בחלל היא ברורה לגמרי.

<עפר דורון: יש 6-7 מדינות שיש להן לווייני תקשורת.

<עפר דורון: הם משקיעים בזה הרבה מאוד כסף של הממשלה, גם על יצרני הלוויינים וגם על מפעילי הלוויינים, בהרבה מאוד צורות שונות, החל ממענקי מחקר ופיתוח דרך כל מיני שיטות.

<עפר דורון: אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו מפאת קוצר הזמן, אבל יש המון שיטות שבהן המדינות שמות הרבה מאוד כסף כדי להבטיח שהלוויינים הם לוויינים לאומיים.

<עפר דורון: עשו לא מזמן מחקר כדי לראות איפה קונות מדינות לוויינים.

<עפר דורון: כל מי שיש לו תעשיית לוויינים במדינה שלו, קונה את הלוויינים אצלו במדינה.

<עפר דורון: מי שאין לו, הולך לחנות לקנות אותם.

<עפר דורון: קונים בסוף בארצות הברית, קצת באירופה ובעוד כמה מקומות במזרח, אבל זה יחסית מעט.

<עפר דורון: לכן, על פרשת הדרכים הזאת צריכה המדינה להחליט האם הנושא חשוב או לא חשוב.

<עפר דורון: הנושא של לוויינות תקשורת לא יודע לחיות לבד בשוק תחרותי מאוד קשה, מסובסד ממשלתית כבד בשאר העולם.

<עפר דורון: גדול עלינו כתעשייה להתחרות בשוק הזה באופן חופשי עם אפס ההשקעה שיש עד עכשיו.

<עפר דורון: צריך להכיר בעובדות.

<עפר דורון: אם זה חשוב, צריך להשקיע בנושא.

<עפר דורון: אני חושב שזה חשוב, אבל את המדיניות קובעים בראש השולחן לא אצלי, אנחנו רק מממשים את המדיניות.

<עפר דורון: אני חושב שברור לכולם שזה חשוב.

<עפר דורון: אני מאוד מעריך את הפעילות המהירה והאסרטיבית בשבוע האחרון בנושא הזה.

<עפר דורון: אני מקווה שהיא באמת תביא לתוצאות המיוחלות.

<עפר דורון: אני חושב שעל פרשת הדרכים הזאת אפשר לקחת את זה למקום שבו נפסיק לחיות מהיד אל הפה, מה שמוביל בהגדרה לתוצאות מאוד לא אופטימליות בכל אחד מהשלבים שבהם עסקנו ואז נצא לדרך המלך.

<עפר דורון: אולי ממנה נוכל גם לשפר את כושר התחרות, להגדיל את השוק ולהביא החזרים, אבל קודם כל אנחנו צריכים לפתור את הבעיות הלאומיות שלנו.

אורי מקלב: האם יש שוני בתמיכת הממשלה בלווייני הצילום לבין התמיכה בלווייני התקשורת?

אורי מקלב: אנחנו רואים שיש תמיכה בלווייני הצילום.

אורי מקלב: אם היא תגיע גם ללווייני התקשורת אנחנו נעמוד במקום אחר?

<עפר דורון: אנחנו בשני סיפורים אחרים לגמרי.

<עפר דורון: לווייני הצילום הם לווייני צילום צבאיים.

<עפר דורון: הם מתוקצבים בתקציב פיתוח ורכש צבאי.

<עפר דורון: על בסיס זה אפשר לעשות כל מיני פעולות מסחריות: למכור אותם, לקחת נגזרת שלהם ולפתח ל"ונוס".

<עפר דורון: "ונוס" לא היה קיים מהתקציב האזרחי.

<איציק בן ישראל: "ונוס", דרך אגב, הוא לטובת החקלאות.

אורי מקלב: זה העתיד.

<עפר דורון: "ונוס" לא יכול להיות קיים מהתקציב האזרחי.

<עפר דורון: "ונוס" נשען על מה שפותח בתקציב הצבאי ועשה לו הסבות לאזרחי.

<עפר דורון: גם "שלום", שמיועד לאותם צרכים מסחריים ובראשם חקלאות, יישען, אם ייצא לפועל, על בסיס הטכנולוגיה שפותחה בצד הצבאי וההתאמות שלו לצד האזרחי.

<עפר דורון: הסינרגיה הזאת בין צבאי לאזרחי לא היתה מובנת לאורך השנים.

<עפר דורון: לא רק שלא היתה לה הסכמה, היו לה הרבה מאוד התנגדויות בחלק גדול מהמנגנונים.

<עפר דורון: אני חושב שלאט לאט מבינים הגורמים השונים שיש סינרגיה ושנכון לחבר, בוודאי במדינה קטנה כמו שלנו, לנצל את מה שהושקע בצד אחד של המתרס בצד השני של המתרס.

<עפר דורון: באירופה, דרך אגב, זה ברור לחלוטין.

<עפר דורון: עולם לוויינות התקשורת הוא עולם אחר.

<עפר דורון: הוא משלב עמוק צרכים מסחריים גרידא, כי אחרת זה באמת גדול על המדינה, פלוס צרכים לאומיים אזרחיים פלוס צרכים אזרחיים נוספים.

<עפר דורון: מדינת ישראל משתמשת בלוויינות תקשורת הרבה מאוד להרבה מאוד צרכים.

<עפר דורון: מעבר לזה יש הרבה מאוד צרכים מסחריים ש"חלל תקשורת" ממנפת ועושה וזה עיקר תפקידה.

אורי מקלב: אם לא נדע לשמר את ההון האנושי שיש לנו ובגלל שנזניח ונפגע בתחום התקשורת, זה גם יפגע באנשים.

אורי מקלב: חס וחלילה נראה זליגה של אנשים בגלל שלא יהיה להם עתיד פה.

אורי מקלב: זה לא ייפסק בתחום התקשורת.

<עפר דורון: אני חייב להגיד שאני חושב שזה כיוון, שגם אם יש בו אלמנטים מסוימים נכונים, אני לא חושב שזה הכיוון הנכון.

<עפר דורון: המהנדסים המעולים שעובדים בפיתוח פאר היצירה של לוויין תקשורת, ימצאו תעסוקה מאתגרת אחרת בתעשיות הישראליות.

<עפר דורון: אני לא רואה אף אחד מהם יורד מהארץ בגלל זה.

<עפר דורון: אני לא חושב שתעשיית הלוויינות הצבאית תיכנס לבעיות בגלל זה.

<עפר דורון: העניין הוא לא עניין של תעסוקה וזה לא בעיות של ועד.

<עפר דורון: אל בעיות לאומיות של לוויינות תקשורת.

<עפר דורון: מה אי-אפשר לעשות?

<עפר דורון: אי-אפשר לעצור את זה ולצפות שזה יותנע מחדש בעוד 3-4 שנים.

<עפר דורון: האנשים כבר לא יהיו שם, הידע לאט לאט דועך ולאסוף את זה חזרה יהיה מאוד קשה.

<עפר דורון: גם כך, בנפח העבודה המאוד מצומצם, לא קל לשמר את כל הכוח שרץ סביב זה.

<עפר דורון: ברור שמי שמייצר 6-8 לוויינים בשנה יש לו יתרונות אדירים בניהול כוח האדם, מה שאין כשאתה מייצר אחד בארבע שנים.

<עפר דורון: אבל זאת המסגרת שאפשר לדבר עליה.

<עפר דורון: אי-אפשר לדבר על מסגרת של אין סוף כי אין צרכים כאלה ואין תקציבים כאלה.

<עפר דורון: אבל תקציב שיאפשר לייצר לוויין בכל 3-4 שנים, שאפשר יהיה לספק אותו ל"חלל תקשורת" במחירים תחרותיים, כי היא צריכה כחברה מסחרית להיות תחרותית בעולם.

<עפר דורון: אני חושב שזה מנגנון שאפשר לקיים אותו, ארוך טווח, ושיאפשר לכל העסק הזה לצעוד קדימה בעולם העסקי.

אורי מקלב: יצחק שינברג מחברת "חלל תקשורת".

אורי מקלב: חוץ מהחלק המסחרי שלכם יש את החשיבות הלאומיות שאתם משלבים בתוך הפעילות שלהם.

אורי מקלב: צריך להגיד את זה, זה חשוב ואנחנו מעריכים את זה.

<יצחק שניברג: גם אני מבקש להודות על דברי התמיכה וההזדהות.

<יצחק שניברג: עד היום "חלל תקשורת" הזמינה ארבעה לוויינים בתעשייה האווירית וגייסנו למעלה מ-2.5 מיליארד שקלים, שרובם הושקעו בתעשייה האווירית.

<יצחק שניברג: שיקולים בבחירת יצרן לוויין מביאים בחשבון בין היתר פרמטרים מסחריים, מחיר, לו"ז, פרמטרים טכניים ופרמטרים עסקיים אחרים.

<יצחק שניברג: כחברה ציבורית מוטלת עלינו החובה לרכוש לוויינים שיביאו בסופו של דבר את התוצאה העסקית המיטבית לחברה ולציבור המשקיעים.

<יצחק שניברג: בזה אני מצטרף לדבריו של עפר, שהם חייבים להיות תחרותיים כדי שבאמת נוכל להביא את המיטב הזה בהזמנת לוויין ישראלי.

<יצחק שניברג: מימון הפרויקטים עד כה התבסס ברובו על גיוסי חוב ותזרים מפעילות שוטפת של החברה.

<יצחק שניברג: בסיטואציה החדה שנוצרה, נצטרך להרחיב את בסיס ההון לצורך מימון פרויקטים עתידיים.

<יצחק שניברג: כשאני מדברת על הרחבת בסיס ההון, זה למעשה השקעה של אקוויטי בחברה.

<יצחק שניברג: כדי לאפשר שיגור לוויין מחליף אנחנו צריכים בהתרחבות וצמיחה.

<יצחק שניברג: כמובן שנצטרך משקיע חדש לחברה וגם אנחנו לאחרונה עשינו פעולות בעניין הזה.

<יצחק שניברג: הלו"ז להזמנת שני לוויינים חדשים, דהיינו, מחליף ל"עמוס 6" ומחליף ל"עמוס 5", הם מאוד קריטיים ואנחנו חייבים לקבל החלטות ממש בטווח הקרוב.

<יצחק שניברג: בסדרי גודל של מספר שבועות אנחנו נצטרך לקבל החלטות לגבי המשך דרכנו.

<יצחק שניברג: גם לוויין מחליף ל"עמוס 6" וגם לגבי לוויין מחליף ל"עמוס 5", כך שלוחות הזמנים לקבלת החלטות הם מאוד קצרים.

אורי מקלב: זה אומר שבמידה שיתקבלו החלטות למתן ערבות או תמיכה, זה משאיר אתכם פה.

אורי מקלב: אתם אמנם חברה עסקית אבל יש חשיבות לאמירות שלכם.

אורי מקלב: הדיונים המקצועיים נעשים בחדרי חדרים.

אורי מקלב: זה אולי גם חלק מהחיסרון כי הדבר לא יצא החוצה.

אורי מקלב: עכשיו הדברים יוצאים החוצה וזה מקבל מבט אחר לגמרי ולכן הדברים צריכים להיאמר.

<יצחק שניברג: כחברה ציבורית אני חייב להתבטא בצורה מאוד זהירה.

<יצחק שניברג: אנחנו בהחלט נתכלל את כל הדברים וניקח את כל הדברים האלה בחשבון, אבל בסופו של דבר, כחברה ציבורית, מוטלת עלינו החובה לקבל החלטות שיהיו לטובת החברה ולטובת ציבור המשקיעים בה.

<יצחק שניברג: יש היום המון גופים מוסדיים שהיום משקיעים בחברה.

<יצחק שניברג: אנחנו מתכננים שימשיכו להשקיע בחברה ולכן אנחנו צריכים לקבל את ההחלטות תוך תכלול הדברים, על-מנת שנביא את המיטב לחברה ולציבור המשקיעים שלה.

<יצחק שניברג: בהחלט יש לזה יתרונות.

<יצחק שניברג: אנחנו נשקול את הכול בחיוב אבל אנחנו צריכים לתכלל את הכול ולקבל את ההחלטות הנכונות.

אורי מקלב: טל ענבר ראש המרכז לחקר החלל ממכון פישר.

<טל ענבר: תודה, כבוד היושב ראש.

<טל ענבר: אחד היתרונות לדבר לקראת הסוף - - -

אורי מקלב: מי אמר שזה הסוף?

אופיר אקוניס: מה היתרון בלדבר בסוף?

<טל ענבר: שהרבה דברים נאמרו ואני לא צריך להגיד אותם.

<טל ענבר: נקודה אחת אני רוצה להדגיש ובנקודה אחת לחדש.

<טל ענבר: נאמרו כאן דברים לאורך הדיון לגבי החשיבות הלאומית, ברגל הזאת של תחום תקשורת הלוויינים.

<טל ענבר: יש שתי רגליים נוספות, אחת הוזכרה ואחת פחות.

<טל ענבר: מדינת ישראל עצמאית בתחום לווייני התצפית ובתחום המשגרים הקטנים שמשגרים את לווייני התצפית, אני רואה את תחום לווייני התקשורת כרגל שלישית, לא רק בתכנון, בנייה, ייצור, מכירה לחברה כמו "חלל תקשורת", אלא בעיניי יש חשיבות לאומית, שהמשך ההפעלה של הלוויינים האלה תהיה באמצעות חברה ישראלית.

<טל ענבר: כמובן השילוב בין מגזר ממשלתי לבין מגזר פרטי הוא שילוב מבורך.

<טל ענבר: הנקודה הנוספת שאני רוצה להעלות היא שכל הנושא של תחום החלל הוא נושא מאוד מורכבת טכנולוגית.

<טל ענבר: נגזר מכך תקצוב שחייב להיות תקצוב רב שנתי.

<טל ענבר: זה עולה גם בדיונים הקודמים שראינו כאן.

<טל ענבר: שוב, ברכות לוועדה וגם על הקמת ועדת המשנה שעוסקת בזה.

<טל ענבר: הנושא של תקצוב רב שנתי באופן מובנה הוא לא כל-כך מסתדר ומתיישב עם האופן הרגיל שבו תקציבי ממשלה עוברים.

<טל ענבר: אנחנו ראינו שיש פתרונות לנושא הזה בהיבטים הביטחוניים, גם בתחום החלל וגם בתחומים אחרים.

<טל ענבר: אני רוצה להדגיש, שכדי לקיים תכנית חלל אזרחית טובה וצומחת, צריך תקצוב רב שנתי שיאפשר קביעת יעדים והשקעה, שהיא לא רק השקעה בתחום הייצור של ברזלים, אלא גם בנושא מחקר ופיקוח.

<טל ענבר: מחקר ופיקוח חייב להיות גם הוא תחום רב שנתי.

<טל ענבר: אם כולנו מסכימים שהנושא של תקשורת לוויינית חשוב ברמה הלאומית, אז הלאום צריך גם להשקיע ולהכניס את היד לכיס.

אופיר אקוניס: אני מתנצל, אני חייב לצאת.

אורי מקלב: אבי, מה התגובות בקהיליה הבינלאומית?

אורי מקלב: רואים זה כמכה?

<איציק בן ישראל: לא.

<איציק בן ישראל: לישראל יש שם טוב מאוד בלווייני התקשורת.

<איציק בן ישראל: זה נמדד בכמה זמן הלוויינים שלנו חיים.

<איציק בן ישראל: זה נמדד בזה שכל לוויין שייצרנו עד היום בחלל עבד ללא תקלות.

<איציק בן ישראל: יש לנו שם מאוד טוב.

<איציק בן ישראל: לכן גם יכלה חברת "חלל תקשורת" לגייס משקיעים יחסית בקלות.

<איציק בן ישראל: אנשי המקצוע יודעים שהתקלה פה היא לא תקלה בלוויין אלא במשגר האמריקאי.

<איציק בן ישראל: לכן זה לא פוגע.

<איציק בן ישראל: זה בהחלט יכול לפגוע במשקיעים הפרטיים, המסחריים או הציבוריים שכל המוטיבציה שלהם בחיים היא מסחרית, אבל זאת לא פגיעה במוניטין.

אורי מקלב: מר דניאל ברוק?

<דניאל ברוק: עד לאחרונה שימשתי בתפקיד יועץ לשיתופי פעולה בינלאומיים בסוכנות החלל וכעת יש לי את הפריבילגיה להתבטא באופן עצמאי.

<דניאל ברוק: ראשית, אני רוצה להודות ולברך על ההירתמות של כולם, זה בהחלט מחמם לב.

<דניאל ברוק: אני בהחלט רואה באירוע שקרה רק טריגר לשורה של פעילויות.

<דניאל ברוק: אני רק מבקש להזכיר שלפני 15 שנה האדמה רעדה בגלל פגיעה כואבת באייקון לאומי, אסון התאומים שקרה.

אורי מקלב: התאריך נותן לך את הקונוטציה הזאת?

<דניאל ברוק: הוא נתן לי את ההשראה לדברים.

<דניאל ברוק: אני בוודאי לא רוצה להשוות את זה עם התמונה שדיבר בעד עצמה.

<דניאל ברוק: תחום החלל האזרחי והצבאי, בזכות ההישגים שלנו בשנים האחרונות, נתפס היום גם כאייקון לאומי.

<דניאל ברוק: האייקון הזה, תפקידנו כאן להבטיח שהוא יישמר, לא רק מפני פעילויות טרור, אלא שאנחנו קודם כל במו ידינו, נוודא שאנחנו עושים את המיטב להבטיח את צמיחתו והתפתחותו.

<דניאל ברוק: לכן, לגופו של עניין, אני סומך את ידי על הוועדה שמונתה.

<דניאל ברוק: ועדות היו, ועדות יהיו.

<דניאל ברוק: אני חושב שהמבחן האמיתי הוא ביכולת שלנו לממש את ההמלצות של אותן ועדות ולספק את הכלים האמיתיים למי שמופקד על המימוש של המדיניות שהיא בחלקה חסרה.

<דניאל ברוק: אני כבר אומר, הלקחים ישנם, צריך רק להעלות אותם על הכתב ולוודא שהם יתוקנו.

<דניאל ברוק: הם באים לידי ביטוי בהיבטים ארגוניים, בהיבטים של יציבות תקציבית וחופש פעולה שנדרש לסוכנות החלל.

<דניאל ברוק: אני חייב לשים על השולחן, שהמצב הוא שברירי.

<דניאל ברוק: הגענו להישגים מדהימים אבל סך-הכול המצב שברירי.

<דניאל ברוק: כדי לקיים את הדברים ואבי מתחיל להבין את זה רק היום, נדרשת השקעה של קשב ומשאבים ואמצעים כדי שהסוכנות תוכל באמת למלא את ייעודה בצורה שמצפים ממנה.

<דניאל ברוק: אם נדבר על הישגנו בתחום הבינלאומי, אז עמיתנו מתקשים לתפוס ולהבין איך הגענו להישגים שהגענו בזכות ארגון כל-כך מצומק, כל-כך רזה, שבעצם עושה כל-כך הרבה.

<דניאל ברוק: אבל זה בדיוק כמו החמור או הסוס של הצועני.

<דניאל ברוק: אנחנו נדרשים היום וזאת הזדמנות לחשבון נפש לראות מה באמת עושים כדי להבטיח את היציבות הזאת לאורך זמן.

אורי מקלב: למה התכוונת בסוס הצועני?

<דניאל ברוק: אנחנו מכירים את המשל - - -

אורי מקלב: הסוס כמעט התרגל לא לאכול.

<דניאל ברוק: לכך כיוונתי.

אורי מקלב: במקרה הזה מדובר בסוס יקר.

<דניאל ברוק: פעילויות חלל הן פעילויות ארוכות טווח.

<דניאל ברוק: הוזכר כאן "ונוס".

<דניאל ברוק: אנחנו מדברים כבר על 11 שנה מרגע שהפרויקט הותנע ולכן פעולות ארוכות טווח מהסוג הזה לא יכולות להיות רגישות לכל מיני טלטלות סביבתיות תקציביות, ואפילו הייתי אומר פוליטיות במציאות שלנו.

<דניאל ברוק: נדרשת כאן השקעה של חשיבה והבטחה.

<דניאל ברוק: כלומר, לגדר את המאמצים כדי לקיים את התחום הזה לאורך שנים במינימום זעזועים.

אורי מקלב: מיכל גלברט, נציגת האוצר.

אורי מקלב: היה שווה לקיים את הדיון רק בגלל שאתם כאן.

אורי מקלב: את הדברים האלה לא תשמעי בדיונים התקציב.

אורי מקלב: אני מאמין באנשים שנמצאים בשטח.

אורי מקלב: אנחנו שמחים ששר האוצר נרתם לעניין אבל לפעמים מי שלא אמון על זה כל הזמן יכול לקבל סדרי עדיפויות אחרות.

אורי מקלב: אני חושב שהדברים שנאמרו פה מכוונים גם אליכם במשרד האוצר.

אורי מקלב: אנחנו מקווים שהדברים יישמעו ויקבלו החלטות אחרות ותובנות אחרות בעניין הזה.

<מיכל גלברט: אנחנו באמת רואים חשיבות גדולה מאוד בתכנית החלל ומלווים אותה תקציבית כבר מספר שנים.

<מיכל גלברט: באמת רק עכשיו סיכמנו את מסגרות התקציב לשנים 2017-2018 וסיכמנו על תקציב של למעלה מ-70 מיליון שקלים לכל שנה בשנים הללו.

<מיכל גלברט: חשוב להגיד שסיכמנו את הסיכום התקציבי ומבחינתנו הוא סגור ומבחינתנו לפתוח אותו כעת זה אומר פתיחה של התקציב, שכמובן כל תוספת נצטרך למצוא לה את המקור התקציבי.

<מיכל גלברט: כך גם לפי חוק הנומרטור שעבר בשנה שעברה, כך שלהוסיף זה תמיד קל אך צריך למצוא גם את המקור מאיפה.

<מיכל גלברט: כמובן נשתף פעולה ונדון עם משרד המדע ועם כל הגורמים הרלוונטיים כדי לראות איך להתמודד עם הסוגיה.

חיים ילין: שאלה לנציגת משרד האוצר.

חיים ילין: ביקשתי שיגידו לי מה התקציב הרב שנתי שצריך בשביל לבנות תכנית בסיסית שתיתן לנו איתנות לטווח ארוך מבחינה אסטרטגית.

אורי מקלב: זה נמצא עכשיו בדיונים עכשיו, להגדיר את התקציב.

חיים ילין: הבנתי שמדובר על 200 מיליון שקלים.

אורי מקלב: מדובר על סכומים יותר קטנים.

חיים ילין: שאלתי חכמים ממני שיודעים.

חיים ילין: אם יש 80 אז הדלתא זה 120 מיליון.

<מיכל גלברט: זה החשבון הפשוט.

חיים ילין: עזבי את הנומרטור כי אנחנו יודעים שכשיש מצב חרום אין נומרטור.

חיים ילין: אם אנחנו רואים וגם האוצר, הפקידות והשר רואים שזה מצב חרום שצריך לזרז משהו, אז מה הבעיה?

חיים ילין: למה צריך לעבוד עם הנומרטור?

חיים ילין: למה אי-אפשר להחריג לתקופה של 2017-2018 את התקציב הזה בשביל לקדם אותו?

חיים ילין: הרי מה הבעיה שלי עם האוצר?

חיים ילין: שהוא לא מסתכל על הצד השני של המטבע וזה הכנסות המדינה.

חיים ילין: כל הזמן מסתכלים באופן מאוד צר מה התקציב.

חיים ילין: אף אחד לא מבין שלפעמים לשים 100 מיליון שקלים במקום אחד יכול להביא מכפיל של 5 עד 10 במשך כמה שנים טובות.

חיים ילין: אני שואל על החשיבה של הפקידות.

חיים ילין: דרך אגב, אני תמיד בעד הפקידות.

חיים ילין: אם אני מכסח מישהו, זה תמיד את מי שנמצא מעל, כי הוא בעצם בעל-הבית.

חיים ילין: אני בעדך, אבל אני רוצה להבין את החשיבה.

אורי מקלב: הייתי רואה את זה כברירת מחדל וכאלטרנטיבה שנייה.

אורי מקלב: דווקא אולי עכשיו ההזדמנות לא לדבר רק על תקציב 2017 ו-2018 אלא למסד את העניין.

חיים ילין: אמרו לי פעם שהזמני זה הכי קבוע.

אורי מקלב: התכנון פה הוא כולו עתידי.

אורי מקלב: קצה נפשם.

אורי מקלב: בסיור שעשינו שם הבנו שהם רוצים דברים יותר ברורים.

אורי מקלב: הם רואים את העתיד רק אם הדברים יהיו יותר ברורים.

אורי מקלב: קצת יותר לחץ של הגופים הרלוונטיים ונגיע למשהו הרבה יותר ממוסד וקבוע, במקום לתת עכשיו משהו שנותן מענה זמני.

אורי מקלב: חלק מהסבל פה הוא בשל קונסטלציה פוליטית שהיתה באותו זמן, הלחצים שהיו באותו זמן וזה תמיד נדחק החוצה.

אורי מקלב: צריך להעמיד את זה יותר במרכז.

<עפר דורון: אני רוצה לחזק את דבריך.

<עפר דורון: תקצבנו את "עמוס 6" בקושי רב עם סיוע ממשלתי.

<עפר דורון: שאל אותי שר התקשורת דאז, האם גם ב"עמוס 7" נתייצב אצלו?

<עפר דורון: אמרתי לו שאם הנושא לא יקבל החלטה עקרונית נתייצב גם נתייצב.

<עפר דורון: היום הוא שר האוצר.

<מיכל גלברט: אני אתייחס לשאלה של ההשקעה.

<מיכל גלברט: בהחלט, אחד הדברים המרכזיים שאנחנו לוקחים בחשבון זה את נושא ההשקעה שכמובן מתייחס לטווח הארוך.

<מיכל גלברט: אני רק אתן כמה דוגמאות ממשרד המדע, שאם זה בסל מדע או בתכניות חינוכיות אחרות, ההשקעה היא לטווח של שנה אלא בראייה הרבה יותר רחבה, מעבר לכסף שאנחנו משקיעים בחינוך ובדור העתיד.

<מיכל גלברט: מתחילים את זה גם בתחומי החלל וגם בתחומי החינוך, הבריאות.

<מיכל גלברט: כל אחד בתחומו אכן מסתכל על התמונה הרחבה ומהי ההשקעה שתחזיר את עצמה בצורה הטובה ביותר, לא רק מבחינה כספית אלא גם מה נכון למדינת ישראל.

<מיכל גלברט: כמו שאמרתי, לצערי כמובן התקציב מוגבל ויש הרבה תחומים שהיינו רוצים להכניס את היד לכיס בצורה עמוקה יותר.

<מיכל גלברט: כמובן שאנחנו רואים את החשיבות של תכנית החלל.

<מיכל גלברט: כמו שציינתי, בכל פעם שאנחנו פורצים את מסגרות התקציב, אנחנו חייבים גם למצוא את המקורות שמשם אנחנו לוקחים את הדברים.

<מיכל גלברט: אין לנו אפשרות, גם לא במקרה הזה.

חיים ילין: רואים בחלל תעשייה עתידית כמו כל תעשייה של הייטק.

חיים ילין: האם היא מקבלת מענקים ממשרד הכלכלה, כחלק מהמפעלים שרוצים לצמוח לטווח ארוך?

<מיכל גלברט: כמובן.

<מיכל גלברט: אני כמובן מתקצבת את הרשות לחדשנות.

חיים ילין: אני אשאל שאלה יותר רחבה.

חיים ילין: האם משרד הכלכלה רואה בתעשייה הזאת תעשייה כמו הייטק, כמו הסייבר?

<מיכל גלברט: כמובן.

<מיכל גלברט: יש גם תכנית משותפת של הרשות לחדשנות ביחד עם משרד המדע, בהיקף של כ-20 מיליון שקלים בשנה, שבה ניתנת תמיכה למחקר ופיתוח.

<אבי בלסברגר: זה בא מתוך התקציב של סוכנות החלל.

אורי מקלב: חבר הכנסת ילין, מאוד חשוב מה שאתה שואל.

אורי מקלב: אני חושב שהיום רוח אחרת נושבת בין משרד האוצר לבין משרד המדע.

אורי מקלב: אני חושב שמדברים היום על תקציבים אחרים, על הסתכלות אחרת.

אורי מקלב: אני חושב שזה בזכות מי שבמשמרת שלכם, של השר, של המנכ"ל וכל הנלווים.

אורי מקלב: המדינה רואה את זה אחרת, יש משאבים אחרים בכל התחומים, בתחום החברתי, בתחום העתיד, בחינוך.

אורי מקלב: מדובר על משהו אחר לגמרי.

חיים ילין: אמרנו שאין קואליציה ואופוזיציה בחלל.

אורי מקלב: אם לא היה קורה האירוע יכול להיות שהיה לנו קשה לבוא בדרישות לאוצר, אבל אחרי האירוע הזה, זה אירוע מכונן וצריך לעשות שינוי.

<צבי פירן: אני יו"ר המרכז למצוינות למחקר, אסטרונומיה וחלל.

<צבי פירן: ישנו נושא אחד שלא הוזכר וזה הנושא של לווייני מחקר.

<צבי פירן: הנושא של לווייני מחקר טהור, זאת אחת הדרכים שבהן ממשלות בכל העולם ובכל המדינות שעוסקות בנושא החלל, מזרימות כסף לתעשיית החלל באופן שוטף וקבוע.

<צבי פירן: זה כסף שממומן לא לשיקולים מסחריים.

<צבי פירן: זה כסף שיוצר שיתופי פעולה בין התעשייה והאקדמיה, מצד אחד, שמביאים לפיתוחים חדשים.

<צבי פירן: מצד שני, מכיוון שכל הפרויקטים הם ארוכי טווח, זה יוצר המשכיות ארוכת טווח שמקלה על תעשיות החלל בזמן שאין להן בדיוק הזמנה מסחרית חשובה.

<צבי פירן: אני חושב שזה חסר מאוד מהדיון, העובדה שהצרכים האלה צריכים להילקח בחשבון.

אורי מקלב: אני מודה לך על הדברים.

אורי מקלב: אני אבקש מיושב ראש ועדת המשנה, שבדיונים שיתקיימו לאחר הדיון הזה יכניסו גם את הדבר הזה.

<יגאל הראל: אני ראש פרויקט "ספייס ישראל".

<יגאל הראל: רציתי לחזק ולא לחדש.

<יגאל הראל: היכולת שלנו להנחית חללית על הירח תלויה בתעשייה האווירית, על הידע העצום שאגור בתעשייה האווירית.

<יגאל הראל: אנחנו מקבלים ידע אין סופי בחינם מהתעשייה האווירית.

<יגאל הראל: אם נגדע אותו חס וחלילה זה יעלה הרבה יותר.

<יגאל הראל: לכן צריך לשמר את היכולת הזאת ואת הידע הזאת כי זאת הדרך הכי זולה.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: אני מודה לכם על ההשתתפות.

אורי מקלב: אני מבין שעל ציר הזמן כולכם עסוקים בזה אבל ראינו חשיבות בכינוס הוועדה בפגרה.

אורי מקלב: אנחנו לא רוצים שהנושא ידעך.

אורי מקלב: אנחנו דורשים מהממשלה לקבוע מדיניות ברורה, כשהבסיס הוא החשיבות האסטרטגית שיש בזה למדינת ישראל מכל ההיבטים: הכלכלי, המדיני, הטכנולוגי, בתחום המחקר.

אורי מקלב: אין תחום שבו אנחנו לא רואים את החשיבות בעניין הזה.

אורי מקלב: אני לא חושב שיש ויכוח בעניין.

אורי מקלב: במאמר מוסגר אני אומר, שאם יש מישהו שחושב שזה לא נחוץ, שיבוא ויגיד.

אורי מקלב: המדיניות של כן ולא, לסמוך על גופים מסחריים ואחרים שיעשו את העבודה, אני חושב שזה נגמר.

אורי מקלב: אנחנו צריכים להעמיד את הדברים לוב ולמוטב.

אורי מקלב: זה ישמר את העתיד במתכונת הנכונה.

אורי מקלב: אני רואה כשל מתמשך בתמיכה ובהתנהלות בכל מה שנעשה בדבר הייחודי הזה בנושא התקשורת הלוויינית שלנו.

אורי מקלב: באופן אמיתי, אם נסתכל אחורה, יש כאן הזנחה של העניין הזה.

אורי מקלב: לא תפסו את זה במתכונת ובצורה הראויה כפי שהיה ראוי.

אורי מקלב: גם ועדת המדע שאולי היתה ערה לכך, גם לא עשתה מספיק.

אורי מקלב: התרשמנו מסיורים ומפגישות שהיו לנו אבל לא מספיק העלינו את זה על סדר היום.

אורי מקלב: אולי זה בגלל שלא קרה משהו מזעזע אבל עכשיו אנחנו נמצאים פה.

אורי מקלב: בקונוטציה של פרשת השבוע, פרשת שופטים", שם נאמר: "כי יימצא חלל בקרבך".

אורי מקלב: הכוונה היא לחללית.

אורי מקלב: אמרו שזקני העיר צריכים להגיד: ידינו לא שפכו את הדם הזה ועינינו לא ראו.

אורי מקלב: אז כולם שאלו: וכי יש חשש שהזקנים, המנהיגים של הישוב באמת שפכו את זה?

אורי מקלב: הם אומרים: לא לקחנו מספיק את האחריות.

אורי מקלב: אנחנו נתנו לאנשים לצאת מהעיר בלי שליווינו אותם ובלי שנתנו להם את האמצעים המתאימים כדי שיחזיקו מעמד.

אורי מקלב: העלמנו עין.

אורי מקלב: לא צריך לשפוך את הדם אבל עינינו לא ראו.

אורי מקלב: זאת אומרת, לא עשינו מספיק דברים אפקטיביים וגם לא צפינו שאם מישהו יוצא מכאן, הוא יוצא עם כל היכולות שיש לו כדי להחזיק מעמד.

אורי מקלב: כך אני רואה את החיבור לעניין הזה.

אורי מקלב: עינינו לא ראו.

אורי מקלב: כעת אנחנו צריכים לראות שניתן את תשומת הלב.

אורי מקלב: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.