הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 60, 2016-06-07 14:00

ישראל אייכלר: ברוכים הבאים הסטודנטים לעבודה סוציאלית.

ישראל אייכלר: אני חושב שהנושא הוא בדיוק הנושא שתצטרכו להתעסק איתו.

<אבנר עורקבי: אחד הנושאים.

ישראל אייכלר: אחד הנושאים.

ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הישיבה של פניות הציבור.

<שלומית אבינח: דיון משודר באינטרנט בשידור חי, לידיעתכם.

ישראל אייכלר: כן, הוא משודר גם בחי.

<שלומית אבינח: כל מה שאתם עושים, רואים אתכם.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: אנחנו תמיד אומרים עין רואה ואוזן שומעת וכל מעשיך בספר נכתבים.

ישראל אייכלר: הוועדה לפניות הציבור בעניין הסיוע בשכר דירה, שאינו מספיק לדירה תקנית.

ישראל אייכלר: אז את זה אנחנו כבר קובעים כאפריורי, הנחת יסוד, שזה לא מספיק.

ישראל אייכלר: אנחנו נשמע היום כמה אנשים זכאים, כמה אנשים מקבלים וכמה אחוז מהעלות הם מקבלים.

ישראל אייכלר: אני מניח שדירה בדימונה עולה יותר זול מאשר דירה בצפון תל אביב, כך שכשאנחנו אומרים בהגדרה שזה לא מספיק לדירה תקנית – אנחנו מדברים אפילו על המינימום בדרך כלל.

ישראל אייכלר: הוועדה מטפלת כבר הרבה שנים בנושא הזה של סיוע בשכר דירה ומה שנשאר תמיד קבוע, זה ששכר הדירה נשאר קבוע.

ישראל אייכלר: אני לא זוכר כמה שכר דירה נתנה המדינה לפני 20 שנה.

ישראל אייכלר: אולי המנהלת זוכרת.

ישראל אייכלר: על כמה היה מדובר אז בחודש, כשדנו בזה?

ישראל אייכלר: גם נשמע מהמומחים.

<שלומית אבינח: אני חושבת שכל הזמן זה אותו דבר.

<אבנר עורקבי: כמה מה?

ישראל אייכלר: כמה היו נותנים שכר דירה לפני 20 שנה בערך, 15 שנה.

<שלומית אבינח: משנת 2003 הסכום לא השתנה.

<אבנר עורקבי: אני יכול להגיד 600 שקלים, משהו כזה.

ישראל אייכלר: בשנת 2003 כבר.

<אבנר עורקבי: אני חושב שכן, כן.

<אבנר עורקבי: אני גרתי בדירה בשכר סוציאלי.

ישראל אייכלר: והיום?

<אבנר עורקבי: היום זה פחות או יותר אותו דבר.

<אבנר עורקבי: יש כאלה שמעלים להם בלי שמודיעים להם.

ישראל אייכלר: בכל אופן, יש לנו פונים רבים שמלינים שהם מקבלים סיוע בשכר דירה, אבל הם לא יכולים לשכור דירה כי אין להם כסף ויש כאלה שאינם זכאים מבחינת הקריטריונים של משרד השיכון וגם אלה שכן זכאים, אין להם את הפער שאותו הם צריכים להשלים.

ישראל אייכלר: כדי להיות זכאי אתה צריך להיות עני ואביון ודל וחסר כל, ואז אתה מקבל כבר את הכסף.

ישראל אייכלר: שמעתי פעם על תורם גדול מארצות הברית שהיה נותן מיליונים, אבל היה לו תנאי – כל מוסד שנותן מיליון, צריך להעמיד עוד שני מיליון שקלים פעילות כדי שיהיה זכאי למיליון שלו.

ישראל אייכלר: אז מישהו אמר לי – כל מוסד שנקלע למלכודת הזאת, פושט את הרגל בסוף.

ישראל אייכלר: כך שגם המיליון שלו וגם שני המיליונים שהובטחו, נעלמים.

ישראל אייכלר: אם נקטין את זה פה, אם אומרים לזכאי אתה מקבל 600 שקלים והוא צרי ך לשלם 3,000 שקלים - - -

<אבנר עורקבי: לא, לא.

<אבנר עורקבי: הוא מקבל יותר מ-600 שקלים.

ישראל אייכלר: 800 שקלים?

<שלומית אבינח: לפי קריטריונים.

<אבנר עורקבי: שכר דירה אתה מקבל בממוצע, אם אתה זכאי לדירה - - -

<קריאה: יש ממוצע 1,000 שקלים.

ישראל אייכלר: 1,000 שקלים בממוצע?

<אבנר עורקבי: ואתה ממתין לדירה, אתה יכול לקבל עד 2,000, 2,000 ומשהו שקלים.

ישראל אייכלר: גם 2,000?

ישראל אייכלר: אבל בדרך כלל הממוצע זה - - -

<יונית אפרתי: 770 שקלים.

ישראל אייכלר: 770 שקלים.

ישראל אייכלר: בכל מקרה הוא צריך להביא מן הצד.

<אבנר עורקבי: ברור, ברור.

ישראל אייכלר: אז אם מדובר באמת בזכאי, עד שהוא כבר זוכה לזכאות כבר אין לו הרבה מאיפה לקחת, אלא מהמשפחה או תורמים.

ישראל אייכלר: בכל אופן, משרד השיכון עובד לפי קריטריונים ואין פה שום טענה שהם לא פועלים לפי הקריטריונים, אבל כנראה שצריך לשנות את הקריטריונים.

ישראל אייכלר: הבעיה היא, הנה, אנחנו אמרנו את זה, שלא רק בהליך הבירוקרטי – אלא ביכולת האמיתית למימוש הסיוע של הזכאים.

ישראל אייכלר: ושמעתי שיש משפחות שלא מנצלות את הסיוע - - -

<אבנר עורקבי: כי אין להן.

ישראל אייכלר: כי אין להן את השאר.

ישראל אייכלר: לדעתי זה לא אחוז גדול, אבל כל אחד מהם זה נפש אחת בישראל.

ישראל אייכלר: הקריטריונים של משרד השיכון הם לא מתאימים לעידן 2016 לפי התלונות.

ישראל אייכלר: מדובר בתקציב מדינה שעלה משנת 2003 עד היום בעשרות ומאות מיליארדים וצריך גם להתאים את הסיוע בשכר דירה לפי העלייה בשאר התקציבים.

ישראל אייכלר: הקריטריון לקבל סיוע זה חוזה שכירות בתוקף, שכירות במשפחה.

ישראל אייכלר: למשל מי שמשכיר את יחידת הדיור לילדיהם הנשואים לא מזכים בקריטריון סיוע לשכר דירה.

ישראל אייכלר: אנחנו נדון על זה, אם זה טוב או רע.

ישראל אייכלר: יכול להיות שיכול לפתור בעיות של הרבה הרבה זוגות צעירים, אם היו כן מאפשרים להורים להשכיר להם את הדיור.

ישראל אייכלר: זה היה יכול לעזור גם להורים וגם לילדים.

ישראל אייכלר: אני הצעתי בשעתו וגם השנה, לאפשר לא רק להורים, כל מי שיש לו דירה גדולה.

ישראל אייכלר: אנשים מתבגרים, מבוגרים – יש להם דירות גדולות – עד שהם הגיעו כבר לזה, הילדים התחתנו ונניח שלילדים שלהם אנחנו נגיד שהמדינה לא מכירה, אבל זוגות צעירים אחרים יכולים להשכיר?

ישראל אייכלר: אז אם אפשר לעשות יחידת דיור עם מטבח נפרד, עם כניסה נפרדת, לפחות בגודל של 70 מ"ר, שיהיה אפשר לחיות בה, אז היו צריכים לאפשר את זה בלי להתרוצץ בעירייה והעיריות מתנגדות.

ישראל אייכלר: לא כל העיריות.

ישראל אייכלר: ראשי ערים עשירים בדרך כלל מתנגדים.

<אבנר עורקבי: הם רוצים כסף.

ישראל אייכלר: הם יקבלו כסף מארנונה.

<אבנר עורקבי: העיריות רוצות כסף.

<אבנר עורקבי: הם רוצים כסף עבור ארנונה.

ישראל אייכלר: הם יקבלו, הם יקבלו ארנונה נוספת.

ישראל אייכלר: דיברתי איתם.

<אבנר עורקבי: עבור שינוי.

ישראל אייכלר: הם רוצים דבר אחד, שזה לא יקרה.

ישראל אייכלר: הם לא רוצים ילדים, הם לא רוצים זוגות צעירים, הם לא רוצים עניים.

ישראל אייכלר: הם רוצים שכונות שקטות, שלא יצטרכו לפנות הרבה זבל, שלא יהיו שם גני ילדים ושלא יהיו שם חניות.

ישראל אייכלר: טוב להם שאנשים זקנים יתבגרו באולמות גדולים עד שייקחו אותם למושבי זקנים, או שאיך זה נקרא היום?

ישראל אייכלר: דיור מוגן למבוגרים.

ישראל אייכלר: זה עיוות, שדיברתי עליו הם השר כחלון.

ישראל אייכלר: הוא הסכים איתי, אמר אני רוצה להביא את זה במסגרת הרפורמה.

ישראל אייכלר: אמרתי בסדר, אני אעזור לך, אנחנו נעביר את זה בקריאה טרומית, אחר כך אתה תביא את זה כתכנית שלך.

ישראל אייכלר: לא, לא, חכה, אני מסדר לך את זה.

ישראל אייכלר: פתאום מה קרה?

ישראל אייכלר: אתם יודעים כולכם ששר האוצר מאד מאד רגיש לצורכי הציבור החברתיים, אמר אל תשאל, צלצל אלי ראש עיר ואיים עלי – אני הורס את כל העיריות ואת כל זה ויצטרכו עוד חניות, עוד גני ילדים, עוד מוסדות ציבור, עוד תחבורה.

ישראל אייכלר: עוד.

ישראל אייכלר: הלכתי לכמה מראשי הערים שבשמם הוא דיבר והם כן הסכימו, אבל אותו ראש עיר חזק ועשיר, והיות שאנחנו בשידור חי אני לא רוצה להגיד איפה הוא מחזיק את שר האוצר בעוד מקומות חוץ מהעניין הכלכלי, והוא - - - בו, ואני מצטער על כך.

ישראל אייכלר: ואם זה משודר, אני פונה לשר האוצר מפה עוד פעם, שוב, לקבל את הרעיון הזה של לאפשר פיצול דירות בלי אישור העיריות ובלי בירוקרטיה.

ישראל אייכלר: אדם עושה בתוך הדירה שלו, איך זה נקרא מסגרת הבנייה?

<שלומית אבינח: במרחב הפרטי שלו.

ישראל אייכלר: לו, יש מושג של קווי בניין, כן, בתוך קווי הבניין, הוא לא חורג משום דבר, שיוכל להשכיר לזוגות צעירים ולסטודנטים חלק מהדירה שלו בלי ליצור סלמס, בכמות מסוימת, אבל לאפשר את זה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שגם יושב ראש הקואליציה ד-היום, דוד ביטן, ביקש להצטרף לרעיון שלי וגם הצטרף ואולי עכשיו, כשהוא יושב ראש הקואליציה נוכל לעשות את זה.

ישראל אייכלר: אבל פעם אנחנו מדברים על יותר מזה.

ישראל אייכלר: לבדוק, אני לא קובע עמדה, שהורים יוכלו להשכיר לילדיהם חסרי הדיור יחידת דיור בכספי הסיוע של משרד השיכון.

ישראל אייכלר: אולי האבא לא ידרוש 3,000 שקלים, הוא יתספק ב-700 שקלים.

<אבנר עורקבי: אתה לא יכול לעשות את זה היום?

ישראל אייכלר: למה?

<אבנר עורקבי: כי קרוב משפחה לפי הקריטריונים של משרד הביטחון אינו יכול - - -

ישראל אייכלר: על זה אני מדבר.

ישראל אייכלר: אז צריך לעשות חשיבה מחדש.

ישראל אייכלר: עכשיו לגבי דיור ציבורי.

ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שאין מספיק דיור ציבורי, כך שאי אפשר להגיד – אתם יודעים מה, הם יקבלו דיור ציבור.

ישראל אייכלר: משפחות שכבר אושרו לזכאות לדירה בדיור ציבורי ממתינות שנים למימוש הדיור הציבורי ולכן המדינה צריכה ומאפשרת זכאות לסיוע מוגדל בשכר הדירה.

ישראל אייכלר: אנחנו צריכים שהסיוע הזה יהיה רלבנטי ויהיה אקטואלי ויהיה בר השגה.

ישראל אייכלר: יש לי פה עוד חומר שהכינו לי בוועדה לגבי נתוני משרד השיכון.

ישראל אייכלר: יש פה נציג משרד השיכון?

<ליאת גואלי: כן.

ישראל אייכלר: אז את רוצה שאני אגיד את הדברים או שאתם תגידו?

ישראל אייכלר: אני אגיד את מה ששלחתם לנו.

ישראל אייכלר: 144,000 משקי בית מממשים סיוע בשכר דירה.

ישראל אייכלר: שימו לב כמה עניים יש בישראל – 144,000 משקי בית שמממשים.

ישראל אייכלר: עוד 7% שלא מממשים.

ישראל אייכלר: למה הם לא ממשים, כי אין להם את היכולת להשים את הפער.

ישראל אייכלר: מדי שנה מוגשות בפועל 155,000 תעודות זכאות.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שיש לנו פה יותר מ-10,000 זוגות צעירים שקיבלו תעודות זכאות אבל לא מקבלים סיוע.

ישראל אייכלר: שכר הדירה הממוצע שניתן על ידי משרד השיכון הוא 1,000 שקלים למשק בית ועלות שכר הדירה הממוצע – 3,000 שקלים בשוק החופשי.

ישראל אייכלר: אני מניח שכשאתם אומרים 3,000 שקלים זה לא בצפון תל אביב ולא בירושלים.

ישראל אייכלר: אני בספק אם בדרום תל אביב כן.

ישראל אייכלר: אפשר לקבל דירה ב-3,000 שקלים בדרום תל אביב בחודש?

ישראל אייכלר: גם ספק.

<אבנר עורקבי: ספק גדול.

ישראל אייכלר: ספק גדול.

ישראל אייכלר: בירושלים וודאי שלא.

ישראל אייכלר: עלות התקציב השנתי לשכר דירה במשרד השיכון מיליארד וחצי שקלים שמנוצל במלואו.

ישראל אייכלר: אני חייב לומר שזה סכום הגון.

ישראל אייכלר: זה נראה ש-1,000 שקלים למשפחה זה כלום, אבל מיליארד וחצי שקלים זה הרבה כסף.

ישראל אייכלר: תמיד אומרים, לא משנה, יש תמיד מה להגיד, קחו את הסכום הזה - אני מדבר על מיליארדים ועשרות מיליארדים – ותתנו את זה לצרכים הקטנים של האנשים הקטנים, אז מיליארד וחצי שקלים לא יהיה הרבה.

ישראל אייכלר: שוב, הקריטריונים לשכר דירה לא השתנו במהלך 20 השנה האחרונות.

ישראל אייכלר: את אומרת משנת 2003.

ישראל אייכלר: אין 20 שנה מ-2003.

<שלומית אבינח: לא, התקציב לא השתנה, אבל הקריטריונים - - -

ישראל אייכלר: הקריטריונים לא השתנו במשך 20 שנה, אני חושב.

ישראל אייכלר: מי צריך לקבוע את הקריטריונים?

ישראל אייכלר: אנחנו נשאל את השאלה הזאת.

ישראל אייכלר: אולי צריך לשבת עוד פעם מחדש על הקריטריונים.

ישראל אייכלר: בכל זאת, משהו השתנה ב-20 השנה פה.

ישראל אייכלר: זהו, אני לא רוצה להאריך יותר.

<שלומית אבינח: הדיור הציבורי.

ישראל אייכלר: דיברנו שבדיור הציבורי אין מספיק דירות.

<שלומית אבינח: אתה רוצה לדבר על הוועדות?

<שלומית אבינח: על הסקירה?

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: היות ואין לנו פונים מבחינת פונים פרטיים, אז אנחנו נבקש מאהוד בקר ממרכז המידע והמחקר של הכנסת לפרט לנו קצת יותר, על מה שעוד לא אמרתי, אם עוד לא אמרתי משהו.

<אהוד בקר: תודה יושב הראש.

<אהוד בקר: אמרת אכן את רוב הדברים שעלו.

<אהוד בקר: אני כן אפרט קצת, אם אפשר, על הקריטריונים עצמם ועל האוכלוסיות השונות שזכאיות לסיוע בשכר דירה.

<אהוד בקר: כיום אין לזוגות צעירים קריטריון נפרד משל עצמם כדי לקבל סיוע בשכר דירה.

<אהוד בקר: הקריטריונים שיש הם או לקשישים או לפי מיצוי כושר השתכרות ואז אם אתה עדיין זכאי להשלמת הכנסה, אתה יכול לקבל את הסיוע.

ישראל אייכלר: מיצוי כושר השתכרות זה כששני בני הזוג עובדים?

<אהוד בקר: לפחות אחד מהם עובד במשרה מלאה ועדיין בעקבות זאת יש להם צורך ואין להם הכנה מספקת לשכירת דירה כמו שצריך.

<אהוד בקר: מעבר לכך יש לנו טיעון לדיור ציבורי, שבעצמם מקבלים תוספת שגם הוגדלה לפני מספר שנים, תוספת מיוחדת להם.

ישראל אייכלר: על כמה אנשים מדובר הזכאים לדיור ציבורי שאין להם דירה?

<אהוד בקר: כ-2,960, מהם כ-2,590 ממתינים עדיין לדיור ציבורי בכלל, הם חסרי דירה.

<שלומית אבינח: נכון לשנת 2016.

<אהוד בקר: כן.

<אהוד בקר: אלה נתונים שנמסרו לנו ממשרד הבינוי.

ישראל אייכלר: עוד פעם.

ישראל אייכלר: כמעט 3,000 משפחות זכאיות לדיור ציבורי?

<אהוד בקר: כמעט 3,000 משפחות.

<שלומית אבינח: אושרו, שעברו כבר - - -

ישראל אייכלר: שאושרו.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שהם ממש דלים עד הסוף.

<אהוד בקר: כן.

<אהוד בקר: מהם כ-2,600 משפחות הן משפחות שלא קיבלו דירה בדיור ציבורי והן ממתינות ויש עוד קבוצה קטנה של אנשים שכבר גרים בדיור ציבורי, אבל למשל המשפחה שלהם גדלה והם אמורים לקבל דירה גדולה יותר, או שהם נכים ומחכים לקבל דירה בקומה נמוכה יותר, כדי שיהיה להם קל יותר להגיע.

<אהוד בקר: דירה נגישה יותר.

ישראל אייכלר: אבל 2,600 ממש אין להם כלום, למרות שהם זכאים.

<אהוד בקר: כן, חסרי דיור.

ישראל אייכלר: מותר לי לשאול כמה מהם אנשים חולים?

<אהוד בקר: לא קיבלנו פירוט נוסף ממשרד הבינוי.

<אהוד בקר: אם הם ירצו הם יוכלו לפרט יותר עליהם.

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על דירות נ"ר, כן?

<ליאת גואלי: לא, לא.

<ליאת גואלי: על כל הדירות, לא על נ"ר.

<ליאת גואלי: נ"ר זה תקציב נפרד.

<שלומית אבינח: נ"ר זה תקציב נפרד, זה לא קשור.

ישראל אייכלר: נ"ר זה לחולים?

<ליאת גואלי: דירות נ"ר זה לנכים הרתוקים לכיסאות גלגלים וזה תקציב נפרד.

ישראל אייכלר: להם יש כן דירות?

<ליאת גואלי: להם יש תקציב למי שמוצא - - -

<שלומית אבינח: למי שמוצא את הדירה.

<ליאת גואלי: הוא צריך למצוא את הדירה בתקציב שניתן לו.

<שלומית אבינח: זה משהו אחר.

ישראל אייכלר: אז פה אנחנו מדברים חוץ מנכים.

<יונית אפרתי: חוץ מנכים המרותקים לכיסאות כלכלים.

ישראל אייכלר: בדיוק.

ישראל אייכלר: אבל מה עם נכים אחרים?

<ליאת גואלי: 2,000 נכים הם חסרי דירה, שאושרו במסגרת הקריטריונים ו - - -

ישראל אייכלר: ב-2,000 האלה יש נכים שלא מרותקים?

<ליאת גואלי: יש גם נכים שלא מרותקים.

ישראל אייכלר: ואין להם דירה.

<יונית אפרתי: לא, בתוך ה-2,000 האלה - - -

ישראל אייכלר: כן, כן, בבקשה.

ישראל אייכלר: תגידי את השם כדי שהפרוטוקול יידע מי את.

<יונית אפרתי: יונית אפרתי מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

<יונית אפרתי: מה שרציתי לומר זה שבעצם יש את הקריטריונים שמזכים לדיור הציבורי, שעליו אנחנו דנים כעת, שבאמת מי שזכאי לדיור הציבורי מקבל שכר דירה מוגבר.

<יונית אפרתי: אבל יש אנשים עם מוגבלות שלא זכאים לדיור הציבורי והם באמת מקבלים את אותו שכר דירה שאינו מאפשר את הקיום, כמו אנשים עם מגבלה נפשית, אנשים עם אוטיזם, כשבעצם הסיוע בשכר דירה לא מספיק - - -

ישראל אייכלר: והם מקבלים בדיוק כמו כל אזרח בריא ורענן?

<יונית אפרתי: כן.

ישראל אייכלר: זאת אומרת אין הטבה לאנשים האלה בכלל.

<ליאת גואלי: לא, לא.

ישראל אייכלר: אולי תגידו, תתקנו אותנו.

<ליאת גואלי: נכים מקבלים סיוע יותר גבוה ממשפחות שמתקיימות מהכנסה.

<יונית אפרתי: יותר גבוה מ-770?

<ליאת גואלי: נכה יחיד מקבל 770.

<ליאת גואלי: משפחת נכים 1,310 שקלים.

ישראל אייכלר: למרות שהם לא מרותקים.

<יונית אפרתי: אוקיי, אנחנו מדברים על מרבית האנשים עם - - -

<ליאת גואלי: לא קשור לזה שהם רתוקים.

<יונית אפרתי: מרבית האנשים עם מוגבלות הם יחידים.

<ליאת גואלי: נכון.

<יונית אפרתי: אוקיי, אז אנחנו מדברים על זה.

<אבנר עורקבי: אני רק רוצה לציין הערה.

<אבנר עורקבי: לפני שהייתי נכה הייתי זוג צעיר וקיבלתי סיוע בשכר דירה.

<אבנר עורקבי: זוגות צעירים זכאים לשכר דירה במשך כשלוש שנים, אם אני לא טועה, במידה ויש להם ניקוד גבוה.

<אבנר עורקבי: זה היה או זה כבר נגמר?

<ליאת גואלי: הניקוד כבר לא רלבנטי לסיוע בשכר דירה.

<אבנר עורקבי: זה נגמר?

<אבנר עורקבי: אני זוכר שאנחנו קיבלנו את זה במסגרת - - -

<ליאת גואלי: למשכנתא, אתה מתכוון.

<אבנר עורקבי: לא, במסגרת של סיוע שכר דירה, אם היה לך ניקוד מעל 1,200, אם אני לא טועה, היית מקבל סיוע בשכר דירה למשך שלוש שנים בלבד.

<אבנר עורקבי: כלומר, המדינה באה וסייעה לזוגות הצעירים - - -

ישראל אייכלר: אבל היום אין את ההגבלה של שלוש שנים, נכון?

ישראל אייכלר: זה היה פעם.

<שלומית אבינח: היום הקריטריונים יותר קשיחים.

ישראל אייכלר: אבל הקריטריונים יותר קשיחים.

<שלומית אבינח: והזוגות הצעירים לא עונים לקריטריונים.

ישראל אייכלר: בכלל המצב התדרדר מאז שהמדינה התעשרה.

ישראל אייכלר: כשהמדינה הייתה ענייה – אני אומר את זה ואני אחזור ואומר את זה – כשהמדינה הייתה ענייה מאד, כשאני הייתי זוג צעיר, המדינה נתנה 50% מערך הדירה שעלתה אז, משכנתא – אני חושב שבלי ריבית בכלל.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדייק, אבל כמעט בלי ריבית, בלי הצמדה, בלירות, עד כדי כך שתוך כמה שנים היו הבנקים למשכנתאות – אז היה רק טפחות, אני חושב, היה גם משכן – היו שולחים מכתב – כדאי לכם לסלק את ההלוואה, כי לא כדאי לנו לשלוח לכם כבר את המכתבים, כי זה כבר כסף קטן.

ישראל אייכלר: המדינה עזרה, יישבה בכל הארץ, גם בירושלים והמדינה הרוויחה והאזרחים הרוויחו.

ישראל אייכלר: קופת האוצר הייתה פחות עשירה, נכון, אז היו חובות גדולים וכו', אבל אז היו אומרים שמדינת ישראל היא מדינה ענייה עם אזרחים עשירים.

ישראל אייכלר: היום הכל התהפך.

ישראל אייכלר: המדינה עשירה, מבוססת, כל החברות בעולם, חברות האשראי, מדרגות אותה בדרגה הכי גבוהה - האזרחים עניים.

ישראל אייכלר: רוב האזרחים.

ישראל אייכלר: ולכן, כשאנחנו מדברים על סיוע בשכר דירה, אני מקווה, אני לא יודע למה, בשעתו, אני רק יכול לציין עובדה, זה היה בימי מפא"י, אותה מפא"י הנוראה, שלא דאגה כאילו לאנשים, דאגה בפי כמה וכמה מהממשלות שאנחנו שותפים בהן, של הימין, של בגין, של חירות, של שיקום שכונות.

ישראל אייכלר: כל הדברים האלה זה פחות כסף מאשר מפא"י בשעתה.

ישראל אייכלר: גם לקיבוצים הם נתנו, נכון, כמובן, גם במושבים, גם בעיירות פיתוח, הם יישבו את כל העלייה מארצות המזרח והיום, אני לא מדבר על היום – בתקופה האחרונה יש קפיטליזם אכזרי במערכת השלטונית.

ישראל אייכלר: אני קיוויתי, אני מקווה עדיין ואני אומר את זה לא בשביל ביקורת אלא כדי לעודד – כחלון נבחר כשר האוצר – כולנו שמחנו, כולנו תמכנו – כדי להחזיר את הימים הטובים שהמדינה לקחה אחריות לצורכי הציבור והדיור זה הדבר הכי הכי חשוב.

ישראל אייכלר: שימו לב, היום דיברו פה על גיור באחת הוועדות – כמה אנשים סובלים מעניין הגיור וכמה אנשים סובלים מעניין הדיור.

ישראל אייכלר: ובדיור אנחנו יושבים ככה.

ישראל אייכלר: ברחוב לאנשים אין דירות.

ישראל אייכלר: אני מצטער שאני משרה אווירה מלנכולית כזאת, אבל זאת המציאות.

ישראל אייכלר: אתה רוצה להשלים?

<אהוד בקר: אם אפשר, אני רק רוצה להוסיף בהקשר של הסיוע של המדינה לזוגות צעירים.

<אהוד בקר: ראוי לציין שכן בשנים האחרונות יש פרויקטים של בניית דיור מיוחד שמיועד להשכרה וגם לזוגות צעירים.

<אהוד בקר: זה משהו שהתחיל בשנים האחרונות, החל משנת 2013 והוא עוד מה שנקרא בחיתולים, בשלבים מאד ראשונים.

ישראל אייכלר: בנייה פרטית לזוגות צעירים להשכרה?

<אהוד בקר: זה בניית דירות להשכרה.

ישראל אייכלר: בנייה פרטית או בנייה ציבורית?

<יובל טלר: מדובר בבנייה פרטית.

<אהוד בקר: פנייה פרטית של שיווקי קרקעות על ידי רשות מקרקעי ישראל, כשקרקעות משווקות כאשר היזם יודע שהוא על הקרקע הזאת מחויב לייצר שכירות ארוכת טווח.

<אהוד בקר: הוא יזם פרטי, הוא מחויב לשכירות ארוכת טווח במחירים מסוימים, כששיעור מסוים מהדירות נקבע לו מחיר מופחת, והקריטריונים נקבעים על ידי משרד השיכון, בהתאם לדוגמא לקריטריונים של מחיר למשתכן.

ישראל אייכלר: זה מה שישבנו בוועדות ותמ"לים, בוועדת הפנים.

<אהוד בקר: במסגרת הוותמ"ל מאושרים כל התכניות שמאושרות, 30% מהתכניות מוקצות לדיור להשכרה, בהנחה שהפרויקטים יהיו כלכליים.

<אהוד בקר: יש פרויקטים שבהם ברגע שאין ערך קרקע, שבהם ברגע שתגיד ש-30% מהתכנית מיועדת לדיור להשכרה - - -

ישראל אייכלר: לא יהיה כדאי.

<אהוד בקר: לא יהיה כדאי לממש את הפרויקטים, אבל במקומות אחרים, בשוהם זכור לי - - -

ישראל אייכלר: יש לך מושג בכמה דירות מדובר בארץ?

<אהוד בקר: במה שאושר במסגרת הוותמ"ל?

<אהוד בקר: אני אבדוק את המספר.

ישראל אייכלר: תבדוק.

ישראל אייכלר: מאד מעניין אותי אם מדובר באלפי דירות, שזה בשורה, או שמדובר ב-150 דירות בכל הארץ.

<אהוד בקר: מה שאושר בוותמ"ל כבר, למיטב ידיעתי מדובר באלפי דירות.

<אהוד בקר: כן חשוב להגיד שמעבר לזה יש גם שיווקי קרקע ייעודיים, מה שאני דיברתי עליו קודם, ששווקו קרקעות בערים מסוימות, שהיו מתוכננות לדיור בלי הגדרה של דיור בהשכרה והייתה החלטה של משרד האוצר ביחד עם רשות מקרקעי ישראל, להקצות את הקרקעות האלה לדיור להשכרה.

ישראל אייכלר: ו-?

<אהוד בקר: והם הוקצו גם ברעננה, בהרצלייה, בתל אביב.

ישראל אייכלר: הם נבנים?

<אבנר עורקבי: אני כבר ראיתי בניין גדול בתל אביב – דירות להשכרה.

<אהוד בקר: יכול להיות שזה פרויקטים פרטיים של אנשים.

<אהוד בקר: זה לא הפרויקטים שאנחנו מדברים עליהם, בתל אביב יש - - -

ישראל אייכלר: על מה אתה מדבר?

ישראל אייכלר: איך זה נקרא בכותרת?

<אהוד בקר: זה פרויקטים של דירה להשכיר, היא זאת שמנהלת אותם.

ישראל אייכלר: זה בית להשכיר, מה שנקרא?

<אהוד בקר: חברת דירה להשכיר היא מנהלת אותם.

ישראל אייכלר: החברה של משרד השיכון, דירה להשכיר?

<אהוד בקר: זו חברה של משרד האוצר.

<אהוד בקר: זו חברה ממשלתית שמתעסקת עם זה.

ישראל אייכלר: דירה להשכיר.

ישראל אייכלר: בכמה דירות מדובר בפרויקט הזה?

<אהוד בקר: שוב, אני צריך לבדוק בדיוק את המספר.

ישראל אייכלר: תבדוק, זה חשוב.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת.

ישראל אייכלר: אם מדובר באלפים אז זו בשורה.

ישראל אייכלר: כבר בונים את זה?

<אהוד בקר: הם כבר בונים, בשלבי בנייה.

<אהוד בקר: ברעננה יש כבר אכלוס.

<אהוד בקר: ברעננה הייתה הגרלה ראשונה ועכשיו אמורה להיות הגרלה נוספת.

<אהוד בקר: בהרצלייה כבר נרשמים להגרלה.

<אהוד בקר: כפר סבא, יש בחיפה.

<ליאת גואלי: בירושלים ובאשדוד.

<אהוד בקר: יש בחיפה מכרז שהסתיים, בתל אביב מכרז שכבר נסגר.

<אהוד בקר: בירושלים גם מכרז נוסף שנמצא באוויר.

<אהוד בקר: בנוסף לזה, במסגרת תכנית השיווקים לשנת 2016, החלטת ממשלה שאושרה, מסגרת יעדי הממשלה לשיווקים ולתכנון, ככלל במסגרת בתחום הדיור, אושר גם יעד של 2,300 יחידות נוספות בשנה הזאת, לתוספת של דירות להשכרה, כשבמסגרת זה יש את הפרויקט של ירושלים ועוד כ-2,000 דירות נוספות.

ישראל אייכלר: תוכל לתת לנו עד סוף הדיון, תבדוק בעצמך את כל המספרים שאתה יודע, תחבר לי אותם, אני רוצה לדעת בכמה דירות מדובר בכלל.

<יונית אפרתי: ועלות ההשכרה בהן.

ישראל אייכלר: עלות ההשכרה אם הוא יודע הוא יגיד.

<שלומית אבינח: במחיר השוק.

<אהוד בקר: חלק מהדירות הן במחיר השוק וחלק מהדירות במחיר מפוקח, שהוא 20% פחות ממחיר השוק.

<שלומית אבינח: אבל השאלה, שוב, סליחה שאני מתפרצת, השאלה באמת אם זה קריטריונים של משרד השיכון.

<שלומית אבינח: כלומר, אין הגמשה בקריטריונים.

ישראל אייכלר: נציגת משרד השיכון, את יכולה לתת לנו את רשימת הקריטריונים בגדול?

<ליאת גואלי: אין לי את זה.

<ליאת גואלי: אני יכולה לבדוק את זה.

<שלומית אבינח: אודי מהמשרד קיבל.

<אהוד בקר: היא מפורסמת באתר המשרד.

ישראל אייכלר: יש לך את זה פה?

<אהוד בקר: אני יכול להוציא את זה.

ישראל אייכלר: אבל זה לא בדו"ח שלך?

<אהוד בקר: בדו"ח יש סיכום שלהם.

ישראל אייכלר: אז תביא את הסיכום.

ישראל אייכלר: תקריא אותו.

ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול.

<אהוד בקר: על הדיור הציבורי?

ישראל אייכלר: לא, על ההשכרה.

<אהוד בקר: אז את זה אני צריך להוציא.

ישראל אייכלר: אה, אין לך את זה.

ישראל אייכלר: בסדר, אז נעבור ליונית אפרתי.

ישראל אייכלר: את השלמת את הדברים שלך?

<יונית אפרתי: אני רק רציתי לומר שמדינת ישראל אשררה את אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, שבאמת מדברת על החיים בקהילה והעדפת החיים בקהילה על פני החיים המוסדיים, וכדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות לחיות בקהילה ככל האדם, צריך לאפשר לו את הדיור הבסיסי.

<יונית אפרתי: זה תנאי לחיים, זה תנאי לתעסוקה, זה תנאי להשתלבות.

<יונית אפרתי: וכאשר אדם מקבל 770 שקלים, הוא לא יכול לחיות עם זה, הוא לא יכול לשכור דירה והוא לא יכול להשתלב ככל האדם, הוא לא יכול להתפרנס בכבוד.

ישראל אייכלר: יש קריטריונים לגבי נכים שאינם מרותקים?

ישראל אייכלר: יש לכם קריטריונים?

ישראל אייכלר: הקריטריונים מקובלים עליכם כארגון שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות?

<יונית אפרתי: אנחנו לא מדברים על הקריטריונים.

<יונית אפרתי: כלומר, הבעיה שלנו היא לא עם הקריטריונים של ה-75% כרגע – זו ההגדרה – 75%, אלא על גובה שכר הדירה וגובה שכר הדירה הממוצע הוא - - -

ישראל אייכלר: מה הקריטריון שאמרת 75%?

<יונית אפרתי: מ-75% נכות.

<ליאת גואלי: זכאי לסיוע בשכר דירה, אם הוא יחיד שמתקיים על 75% אי כושר השתכרות ומעלה.

ישראל אייכלר: 75% נכות?

<ליאת גואלי: אי כושר השתכרות.

ישראל אייכלר: מה זה כושר השתכרות.

<ליאת גואלי: אי כושר השתכרות.

ישראל אייכלר: אה, שהוא לא יכול לעבוד.

ישראל אייכלר: הבנתי.

<ליאת גואלי: אין לו יכולת השתכרות.

ישראל אייכלר: אז הוא זכאי ל-700 שקלים?

<ליאת גואלי: יחיד כן.

ישראל אייכלר: מה יעשה אדם שלא יכול לעבוד, לא יכול להשתכר ב-700 שקלים?

<יונית אפרתי: 770 שקלים.

ישראל אייכלר: 770 שקלים.

ישראל אייכלר: מספר מאד סגולי, אבל - - -

<אבנר עורקבי: בשביל זה אנחנו רבים שיעלו לנו את התקציב.

ישראל אייכלר: אבנר, אתה מדבר במקום נעמי מורבייה.

<אבנר עורקבי: כן.

ישראל אייכלר: בבקשה.

ישראל אייכלר: מטה מאבק הנכים בישראל.

<אבנר עורקבי: יושב ראש ארגון אהב"ה – ארגון הנכים בישראל וחבר בפורום של נעמי מורבייה, פורום הנכים.

<אבנר עורקבי: אני רוצה בעיקר להתמקד בנושא של האנשים בעלי המוגבלות שכבר דרים בדירות שהן בשכר דירה סוציאלי, ומה שקורה, קורה דבר כזה שאני יכול לקרוא לזה אפילו פשע מאורגן של החברות המשכנות.

<אבנר עורקבי: החברות המשכנות יודעות את המצב של הדיירים שגרים בדיור הסוציאלי, עם ילדים נכים, הדירות לא מותאמות - - -

<שלומית אבינח: אבנר, לא הזמנו את החברות המשכנות.

<אבנר עורקבי: לא, אני מדבר על - - -

<שלומית אבינח: אז הן לא כאן.

<שלומית אבינח: אז בוא תדבר על הנושא.

<אבנר עורקבי: מה שקורה באופן סיסטמתי.

ישראל אייכלר: בוא תגיד מה כואב לך.

<אבנר עורקבי: מה שכואב לי זה שפתאום הם העלו, כלומר אותה משפחה מקבלת סכום מסוים לשכירות חודשית, באופן לא ידוע, מישהו מחליט להעלות להם את שכר הדירה מ-600 שקלים ל-1,000 שקלים, דברים שהם לא יכולים לעמוד בהם.

<שלומית אבינח: זה בעל בית פרטי?

<אבנר עורקבי: לא בעל בית פרטי.

<אבנר עורקבי: אני מדבר על החברות המשכנות בדיור הציבורי.

<אבנר עורקבי: אני לא מדבר על דירות נ"ר, אני מדבר על הדיור הציבורי.

<שלומית אבינח: זה החברות המשכנות, אבל הן עושות את המדיניות של משרד השיכון.

<אבנר עורקבי: הרי הן מקבלות את כל האינפורמציה ממשרד השיכון ומה שקורה לאותה משפחה, הן מקבלות מ-600 שקלים ומעלים להם את שכר הדירה ל-1,000 שקלים, אז היא נמצאת עם ידיים שלובות.

<שלומית אבינח: ליאת, החברות המשכנות יכולות על דעת עצמן להעלות שכר דירה, בלי הפיקוח שלכם?

<ליאת גואלי: יש נוהל מידרוג שכר דירה, שלפי הנוהל הזה בעצם נקבע איך נקבע שכר הדירה שבן אדם משלם.

<ליאת גואלי: בדרך כלל למי שמתקיים מקצבאות קיום, לא מעלים לו את הסיוע בשכר דירה באופן - - -

<אבנר עורקבי: כן, אבל - - -

<שלומית אבינח: צריך לבדוק את זה.

<שלומית אבינח: זה נושא אחר.

<אבנר עורקבי: הסיבה היא, כשאדם בעל צרכים מיוחדים או ההורים שלו יוצאים לעבוד, מרוויחים 7,000 שקלים, ויש להם גם ילד נכה בפנים - אתה לוקח ממנו 1,000 שקלים, זה טיפת האוויר האחרונה שלו.

<אבנר עורקבי: קח את ה-600 שקלים, תהיה בריא.

<אבנר עורקבי: אני רוצה לומר שאני פה מבית משפט.

<אבנר עורקבי: אתמול הייתי בבית משפט כדי להגן על משפחה כזאת, שלא יסלקו אותה מהדירה.

ישראל אייכלר: דירה של החברה המשכנת?

<אבנר עורקבי: דירה של החברה המשכנת.

ישראל אייכלר: כמה דורשים מהם שכר דירה

<אבנר עורקבי: דרשו מהם 600 שקלים, פתאום העלו להם את זה ל-1,000 שקלים, עכשיו נוצר להם חוב של איזה 3,000 שקלים, עכשיו זה כבר 16,000 שקלים ורצו לסלק אותם מהדירה.

<אבנר עורקבי: אמרתי להם, - - - סנקציה, עשיתי עצירה.

<אבנר עורקבי: רגע.

<אבנר עורקבי: אני מדבר עם כל הגורמים.

ישראל אייכלר: עכשיו בואו נדבר על - - -

<אבנר עורקבי: ויש גם את הבעיה הזאת של ראשי הארגונים, שמעלים להם את הקצבה בגלל שהוא מקבל פנסיה.

<אבנר עורקבי: בגלל שהוא מקבל פנסיה מעלים לו את שכר הדירה ל-2,000 שקלים.

<אבנר עורקבי: גר בדירת נ"ר.

ישראל אייכלר: אבל איזו פנסיה הוא מקבל?

<אבנר עורקבי: הוא היה פעם במשטרה.

ישראל אייכלר: נו, אז כמה הוא מקבל לחודש?

<אבנר עורקבי: 3,000 שקלים.

<אבנר עורקבי: וזה נושא מאד מקורב אלינו, של אחד מהפורום שלנו.

ישראל אייכלר: היה לו בשבוע שעבר דיון בכנסת בעקבות הדברים של המנהלת, לגבי אזרח שביקש – זה נושא אחר, לא כל כך קשור לדיור – יותר לעניין של הסיעוד.

<שלומית אבינח: ניצולי שואה.

ישראל אייכלר: ניצולי שואה.

ישראל אייכלר: טען שר הרווחה – ואני רוצה להגיד את זה לפרוטוקול – שיש הוראה חד משמעית כבר שנתיים שהפנסיה והרנטה שמקבלים ניצולי השואה – לא נחשבים כהכנסה לגבי המגבלה הזאת, אבל מישהו סיפר לי סיפור, שאני מניח שהוא לא יצטער אם אני אספר את זה לפרוטוקול, כי זה פשוט מסביר את העניין.

ישראל אייכלר: הוא אומר שצלצלה אליו אישה בת 90, בלי עין רעה, שבעלה חי, כמוה והם עם סיעוד.

ישראל אייכלר: גיל 90 והם לא מקבלים הנחה.

ישראל אייכלר: אז הוא שואל אותה גברת, כמה ההכנסה שלך?

ישראל אייכלר: אז היא אומרת 20,000 שקלים לחודש.

ישראל אייכלר: אז הוא אמר גברת, שתחיי עד 120 שנה בבריאות שלמה ותשלמי את כל המחיר.

ישראל אייכלר: באמת, 20,000 שקלים בחודש.

<אבנר עורקבי: אנחנו לא מדברים על אנשים כאלה שמרוויחים 20,000 שקלים לחודש.

ישראל אייכלר: אז זהו, לכן אתה אומר שהוא עבד במשטרה והפנסיה שלו היא 3,000 שקלים, אז תרשה לי לבדוק, במשטרה - באיזו דרגה שהוא לא היה – מקבל פנסיה לחודש.

<אבנר עורקבי: אני יודע שהוא מקבל.

<אבנר עורקבי: אני יודע, כי זה מאד מקורב אלינו, שהוא מקבל בסביבות 3,000-3,800 שקלים.

ישראל אייכלר: יש עובדי משטרה או שוטרים שמקבלים פנסיה כשהם יצאו לגמלאות 3,000 שקלים בלבד?

<אבנר עורקבי: ברור.

ישראל אייכלר: אתה בטוח?

<אבנר עורקבי: כן.

<אבנר עורקבי: אצלי במשפחה יש גם אחד שמקבל 3,000 שקלים.

ישראל אייכלר: טוב, זה נושא לדיון נפרד.

ישראל אייכלר: אני רוצה לחזור למשרד השיכון ולאלה שאינם נכים ואינם חולים.

ישראל אייכלר: עד עכשיו הקדשנו לנכים ולחולים.

ישראל אייכלר: פשוט זוגות צעירים, שכל אשמתם זה שההורים שלהם לא עשירים ואין להם דירה.

ישראל אייכלר: מה הקריטריונים כדי שהם יהיו זכאים לקבלת סיוע בשכר דירה?

<ליאת גואלי: הקריטריונים לסיוע בשכר דירה היום מתחלקים לשניים.

<ליאת גואלי: מתקיימים מקצבאות קיום של המוסד לביטוח לאומי, שזה הבטחת הכנסה, השלמת הכנסה, נכות, מזונות ביטוח לאומי גם כן, שמקבלות חד ההורית, ואנשים שעובדים וממצים כושר השתכרות.

<ליאת גואלי: זאת אומרת אחד מבני הזוג עובד במשרה מלאה ואז הם נבחנים במבחן ההכנסה.

ישראל אייכלר: עד איזו הכנסה?

<ליאת גואלי: זה מתחלק בין זוגות, זוג עם ילד, זוג עם שני ילדים.

ישראל אייכלר: בואי נגיד זוג עם ילד.

<ליאת גואלי: זוג עם ילד זה בערך משהו כמו 6,200-6,300 שקלים הכנסה ברוטו.

ישראל אייכלר: אם הם מרוויחים יותר מ-6,000 שקלים ברוטו?

<ליאת גואלי: הם לא זכאים.

ישראל אייכלר: הם לא זכאים.

ישראל אייכלר: איך מצאתם 150,000 אנשים כאלה?

<ליאת גואלי: עובדה שיש 150,000 חסרי בית.

ישראל אייכלר: יש 150,000 שלא מרוויחים, זוג צעיר עם ילד שלא מרוויחים 6,000 שקלים לחודש, ברוטו?

<ליאת גואלי: נכון, נכון.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שהמצב הרבה יותר חמור עוד ממה שחשבתי.

<ליאת גואלי: לצערנו.

ישראל אייכלר: אז מה נעשה?

ישראל אייכלר: איזה המלצות הייתם ממליצים לשנות או להקל קצת על קריטריונים לזוגות צעירים שכן יקבלו?

<ליאת גואלי: תראה, גובה ההכנסה המזכה משתנה מעת לעת.

<ליאת גואלי: אנחנו משנים, אנחנו מעדכנים, אנחנו כן עם היד על הדופק בנושא הזה.

<ליאת גואלי: אנחנו, במסגרת ועדת אלאלוף, המלצנו לוועדה והיינו שותפים לכל הדיונים של הוועדה ואנחנו מודעים לפער של שכר הדירה שניתן היום על ידי המשרד, לעומת שכר הדירה בשוק החופשי.

<ליאת גואלי: אנחנו כן המלצנו להגדיל את הסיוע בשכר הדירה שניתן היום.

<ליאת גואלי: עמדת המשרד השתקפה באופן ברור במסגרת הוועדה ומסגרת ההמלצות המלצנו כן להגדיל את הסיוע, אבל כמובן שזה הכל עניין של תקציב, כי אם היום הסיוע הממוצע הוא כ-1,000 שקלים, אם נגיד אנחנו רוצים להגדיל ב-1,000 שקלים לכל ה-150,000 משקי בית, מדובר במשהו כמו 1,728,000,000 מיליארד, שזה תקציב לא מבוטל.

ישראל אייכלר: לכל אלה שמרוויחים פחות מ-6,000 שקלים – שני בני הזוג.

<ליאת גואלי: לכל אלה שמקבלים מאיתנו סיוע.

<ליאת גואלי: אם אנחנו רוצים להגדיל להם את הסיוע בעוד 1,000 שקלים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת כל אחד מרוויח פחות מ-3,000 שקלים.

<ליאת גואלי: נכון.

<יונית אפרתי: כל כמה?

<ליאת גואלי: אמרנו, אם אנחנו רוצים להגדיל ב-1,000 שקלים, זה בערך 1,728,000,000 מיליארד, תקציב.

ישראל אייכלר: אני מבין שוועדת טרכטנברג, בשנת 2011, המליצה על הגדלת הסיוע בשכר דירה ב-160 מיליון.

<ליאת גואלי: ואכן הסיוע הוגדל.

<ליאת גואלי: במסגרת המלצות ועדת טרכטנברג הסיוע הוגדל.

ישראל אייכלר: אבל את אומרת שצריך פי עשרה.

<ליאת גואלי: אחרי שהסיוע הוגדל, אם אנחנו רוצים להגדיל יותר, זה התקציב שאנחנו צריכים לקבל.

ישראל אייכלר: וועדת אלאלוף המליצה להעלות את הסיוע בשכר דירה ל-950 מיליון שקלים.

ישראל אייכלר: זה כמעט מיליארד שקלים בשנה.

<אהוד בקר: ב - - -

ישראל אייכלר: הגדלת סכום הסיוע בשכר הדירה בסך 950 מיליון שקלים בשנה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת כמעט מיליארד שקלים, ולהרחיב את מעגלי הזכאות לשינוי הקריטריונים.

ישראל אייכלר: זה לא נהיה.

ישראל אייכלר: זה נהיה?

ישראל אייכלר: הוסיפו מיליארד שקלים, של אלאלוף, אני שואל.

<ליאת גואלי: אלאלוף, לא קיבלנו.

ישראל אייכלר: זה לא בוצע?

<ליאת גואלי: זה לא בוצע.

<ליאת גואלי: אנחנו עוד בדיונים על כל ההמלצות של אלאוף.

ישראל אייכלר: א

ישראל אייכלר: לאלוף הוא יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והוא איש יקר מאד, ונדמה לי שהוא חבר כנסת בסיעת כחלון – כולנו, ואני מצפה מהאוצר שלפחות מה שאומר החבר החשוב הזה, זה שיוסיפו מיליארד שקלים בתקציב הבא לפחות.

ישראל אייכלר: הם רוצים עוד לעשות את זה לשנתיים.

<יובל טלר: שאני אגיד על זה עכשיו?

ישראל אייכלר: מתי?

ישראל אייכלר: מתי תהיה לנו איזו התחייבות טובה של מיליארד שקלים?

<אבנר עורקבי: וגם גלנט מכולנו.

ישראל אייכלר: גם גלנט מכולנו, נכון.

<יובל טלר: במהלך 8 השנים האחרונות, החל משנת 2008, שאז התחילו לעלות המחירים, גדל היקף הסיוע בשכר דירה בפועל שמשרד השיכון נתן באופן משמעותי.

<יובל טלר: בשנת 2006, לצורך הדוגמא, עמד סך הסיוע על 1,050,000,000 שקלים.

<יובל טלר: בשנת 2015 סך הסיוע עמד על 1.48 מיליארד שקלים.

<יונית אפרתי: בעצם הגידול היה בתוספת אנשים.

<יובל טלר: היה גידול משמעותי מאד של תקציב.

ישראל אייכלר: איפה הגידול?

ישראל אייכלר: השחיקה והעלאת מחירי הדיור היו הרבה יותר גדולים בתקופה הזאת.

<יובל טלר: אני אומר שני דברים.

<יובל טלר: דבר ראשון, היה גידול קודם כל בהיקף הסיוע כולו, בעיקר בגלל הגידול במספר הזכאים.

<יובל טלר: זה עניין אחד.

ישראל אייכלר: של 40%.

<יובל טלר: ועניין שני, גם בגלל הגידול שליאת דיברה עליו, הגידול בעקבות ועדת טרכטנברג.

ישראל אייכלר: גידול של?

<יובל טלר: של 160 מיליון שקלים.

<יובל טלר: הגדלת הסיוע לזכאים.

ישראל אייכלר: ואחרי ה-160 מיליון אנחנו עדיין ב-1.4 מיליארד, אתה אומר?

<יובל טלר: 1.5 מיליארד כמעט.

ישראל אייכלר: אז זאת אומרת שמשנת 2008 עד שנת 2016, זה עלה ב-50%, נכון?

<יובל טלר: משנת 2006 למעשה.

ישראל אייכלר: אם אתה מקביל את זה למספר הזכאים שעלה ולמחירי הדיור שעלו, אז זה כמעט פחות ממה שהיה אז, ריאלית.

<יובל טלר: גם הסיוע הממוצע - - -

<שלומית אבינח: מספר הזכאים לסיוע בשכר דירה גם עלה משמעותית?

<יובל טלר: בטח.

<יובל טלר: מספר הזכאים עלה.

ישראל אייכלר: כן, היא אמרה שעלה.

ישראל אייכלר: 8 שנים.

<יובל טלר: זה המספר שאני מכיר.

<יונית אפרתי: אני לא מכירה את המספרים האלה.

<שלומית אבינח: ליאת, יש לך נתונים של שנת 2015 – כמה נתתם?

<ליאת גואלי: לא, אין לי.

<ליאת גואלי: אני יכולה ל - - -

<שלומית אבינח: אודי, אתה קיבלת?

<שלומית אבינח: שנת 2014?

<שלומית אבינח: 2013?

<אהוד בקר: לא.

ישראל אייכלר: ההיגיון אומר כשהאוכלוסייה גדלה יש גידול טבעי, מספר הנצרכים עולה, אנשים לא מתעשרים יותר, ההיפך.

<יובל טלר: למרות שאני חייב להודות שאנחנו כן רואים בין שנת 2002 לשנת 2006 דווקא ירידה מאד משמעותית במספר הזכאים.

ישראל אייכלר: בגלל שהקריטריונים קשיחים יותר.

<יובל טלר: אני לא יודע אם מדובר באותם קריטריונים, ולא - - -

ישראל אייכלר: אתה מזכיר את שנת 2003?

<שלומית אבינח: גם שנת 2007.

<שלומית אבינח: זה - - -

<אהוד בקר: לא, השינוי הזה גם היה חלק מהשינוי במדיניות למתן זכאות לעולים, לפחות כך נכתב על ידי מבקר המדינה.

ישראל אייכלר: בדיוק.

ישראל אייכלר: כנראה היה שינוי בקריטריונים שהיו פחות קשוחים.

<יובל טלר: שהיו יותר קשוחים?

ישראל אייכלר: אז היו יותר קשוחים.

ישראל אייכלר: אתה כבר היית באוצר באותה תקופה?

<יובל טלר: לא.

ישראל אייכלר: אבל ביבי כן היה שם.

ישראל אייכלר: אתה זוכר את התקופה, 2003?

ישראל אייכלר: גזירות?

<יובל טלר: אני זוכר את התקופה.

ישראל אייכלר: נו, אז כנראה שהיה יותר קשוח מאשר אחר כך.

<איובל טלר: אנחנו רואים ירידה עד שנת 2006.

<איובל טלר: משנת 2006 עלייה.

<איובל טלר: אמרתם קודם שלא היה שינוי בקריטריונים.

<ליאת גואלי: בעקבות הגזירות של - - -

ישראל אייכלר: גזירות, כן, בלי להגיד שם.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: לי מותר.

<ליאת גואלי: אז באמת בוטלה קבוצה לא מבוטלת של זכאים, שהם היו מגיל 45 עד 55 מתקיימים מהבטחת הכנסה.

<ליאת גואלי: לפני השינוי הם היו זכאים לסיוע בשכר דירה ואחרי השינוי לא.

<ליאת גואלי: זה קבוצה - - -

<שלומית אבינח: זה שינוי הקריטריונים.

<שלומית אבינח: בגלל זה ירד.

<שלומית אבינח: לא כתוצאה מ - - -

ישראל אייכלר: אז זה מה שאמרנו.

ישראל אייכלר: זאת אומרת זה שיש ירידה זה לא בגלל שאנשים - - -

<יובל טלר: לא, אני לא אומר שיש ירידה.

<יובל טלר: אני אומר שיש גידול מאד משמעותי דווקא בסך ההוצאה התקציבית.

ישראל אייכלר: מה עם מיליארד השקלים של אלאלוף?

ישראל אייכלר: של כחלון?

ישראל אייכלר: של גלנט?

ישראל אייכלר: את זה אני רוצה לשמוע כוועדה לפניות הציבור, אם יש לנו אפשרות לבוא לציבור ולהגיד הנה, יש ממשלה חדשה, כבר מתקיימת שנה שלמה, קבינט דיור, מחפשים פתרונות.

ישראל אייכלר: פה יש לנו אקמולים.

ישראל אייכלר: זה אפילו לא פתרון.

ישראל אייכלר: סתם להוריד קצת את החום של כל כך הרבה משפחות, לתת להם סיוע יותר מוגדל בשנים 2017, 2018, בתקציב הבאה.

ישראל אייכלר: זה מה שאנחנו רוצים.

<יובל טלר: במסגרת ההמלצות, ועדת אלוני הגישה המלצות במיליארדי שקלים בהיקפים משמעותיים ובשלב הזה לא אומץ הצעד הזה על ידי הממשלה.

ישראל אייכלר: שום דבר?

<יובל טלר: לא, בצעד הספציפי הזה של סיוע בשכר דירה.

<יובל טלר: יש - - - שאומצו הרבה צעדים אחרים.

ישראל אייכלר: בתחום הדיור?

<יובל טלר: גם בתחום הדיור.

ישראל אייכלר: תן לי דוגמא.

<יובל טלר: הוקצו 60 מיליון שקלים במשך שלוש שנים להגדלת תקציבי תחזוקה בדיור ציבורי.

ישראל אייכלר: 60 מיליון שקלים לשלוש שנים, כמה זה?

<יובל טלר: 60 מיליון שקלים בשנה, למשך שלוש שנים – 180 מיליון שקלים.

<יובל טלר: הוקמו מועדוניות בשכונות שבהן קיים ריכוז גבוה של דיור ציבורי, בהיקף תקציבי כולל של 40 מיליון שקלים.

<יובל טלר: בנוסף ניתנו דירות חדשות לדיור הציבורי - - -

<יונית אפרתי: מכספי הרכישה.

<יובל טלר: מכספי הרכישה, ובנוסף לזה נחתם הסכם של משרד השיכון, משרד האוצר, הסוכנות היהודית ועמיגור לבנייה של 2,650 יחידות דיור נוספת לדיור הציבורי.

ישראל אייכלר: מתי זה יהיה?

<יובל טלר: כבר זה נמצא בתהליכים.

<יובל טלר: מדובר בבנייה.

<יובל טלר: זה תהליכים שלוקחים זמן.

ישראל אייכלר: כן, כן, אבל כמה זמן?

<יובל טלר: התכנית היא תכנית חומש.

<יובל טלר: במשך 5 השנים הקרובות אמורות להתווסף 2,650 יחידות דיור קטנות לזכאי הדיור הציבורי, לממתינים.

<שלומית אבינח: אתה מדבר על הוסטלים?

<יובל טלר: זה יחידות דיור קטנות, לא מדובר על הוסטלים.

ישראל אייכלר: נו, זה סלמס.

<יובל טלר: לא מדובר.

<יובל טלר: אני דווקא מציע ליושב ראש הוועדה ללכת לביקור ב - - -

ישראל אייכלר: יש כבר מוכן?

<יובל טלר: יש פרויקטים אחרים שעמיגור הקימו.

<יובל טלר: גם את הפרויקטים האלה עמיגור אמורים להקים, זה פרויקטים של דיור מוגן דווקא, שהם דומים בצורה מסוימת, דומים ושונים.

<יובל טלר: אני ממליץ לבקר שם, באמת פרויקט - - -

ישראל אייכלר: אולי נעשה איזה סיור של הוועדה בעניין.

<שלומית אבינח: איפה יש?

<יובל טלר: דיור מוגן יש בקריית אונו ויש לדעתי בכפר סבא - - -

ישראל אייכלר: דיור מוגן זה לקשישים.

<יובל טלר: נכון, אבל זה פרויקטים שעמיגור עשתה ואותה חברה שאמורה להקים את הפרויקטים האלה.

<ליאת גואלי: יחד עם הסוכנות היהודית.

<שלומית אבינח: אז זה יהיה רק לעולים?

<יובל טלר: מה?

<יובל טלר: הדיור המוגן?

<יובל טלר: כן, נכון.

<יובל טלר: בסדר, זה האוכלוסייה.

<יובל טלר: יושב ראש הוועדה דיבר על האיכות של הבנייה ועל הצורה של הבנייה.

<יובל טלר: היא מאד מרשימה.

<יובל טלר: אני מאד ממליץ לבקר.

ישראל אייכלר: אבל זה נושא נפרד.

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על זוגות צעירים ועל חסרי דיור.

ישראל אייכלר: כל הזמן מערבים את הדיור הציבורי ואת חסרי הדיור.

ישראל אייכלר: חסרי הדיור הם אנשים שלא זוכים אפילו לדיור ציבורי.

<יובל טלר: בשביל חסרי דיור משרד האוצר, ביחד עם משרד השיכון, ביחד עם רשות מקרקעי ישראל, פועלים כל הזמן להגדלת היצע יחידות הדיור, בין אם זה באמצעות הסכמי גג, בין אם זה באמצעות עבודה מתמדת מול הרשויות המקומיות, פינוי בסיסי צה"ל, באמצעות הקמת רשות להתחדשות עירונית, שאנחנו פועלים עכשיו, כשאנחנו מאמינים שזה בסוף הכל מספר אחת לירידת מחירי הדיור, ובסוף אלה הדברים שיתרגמו לכיסם של הזוגות הצעירים.

<יובל טלר: וכמובן מעל הכל, פרויקט מחיר למשתכן, שנותן היום ופונה לאותם זוגות צעירים שאתה מדבר עליהם, ובאמת מקטין באופן משמעותי את המחירים.

ישראל אייכלר: כמה דירות עכשיו בפרויקט מחיר למשתכן בארץ?

<יובל טלר: עד היום שווקו לדעתי 25,000 דירות.

ישראל אייכלר: בשנה האחרונה?

<יובל טלר: שווקו, לא כולן נתפסו.

<יובל טלר: בחלק מהמקומות לא היה ביקוש לדירות האלה ופנינו היום ל-70,000 דיור במשך שלוש שנים, למיטב זיכרוני, אבל אני לא רוצה להתחייב על המספר, כי אני לא בטוח.

ישראל אייכלר: אם אני אחבר את כל הדירות שהודיעו בארבע השנים האחרונות, עוד מהרב אטיאס עד היום הזה, קרקעות ששווקו לבנייה להגביר את ההיצע ולהוריד את הביקוש, אני כבר היום עם הרבה דירות מיותרות.

ישראל אייכלר: בינתיים אני לא רואה.

ישראל אייכלר: אני מניח שדיור לוקח המון זמן בבירוקרטיה - - -

<יובל טלר: אנחנו גם מאמינים שהגדלת היצע הדיור בסוף תשפיע.

ישראל אייכלר: בדיוק, זה מה שצריך להשפיע, אבל צריך לזרז.

<יובל טלר: אנחנו מזרזים.

ישראל אייכלר: בוועדת הפנים של מירי רגב העברנו המון חוקים לזרז ועדות מיוחדות, והאופוזיציה השתוללה וצעקה, ואני אמרתי לא מעניין אותי, אתם צודקים, אבל אני צריך דירות.

ישראל אייכלר: ולמעשה - - -

<יובל טלר: והזכיר יושב ראש הוועדה גם את חוק הוותמ"ל קודם, שהוותמ"ל הביא לשיפור משמעותי בעבודת התכנון במוסדות התכנון.

<יובל טלר: בשנה שעברה אושרו 100,000 יחידות דיור, כשלצורך השוואה בשנת 2008, שהיא לצורך העניין השנה של תחילת עליית המחירים, אושרו בכל מוסדות התכנון 24,000 יחידות דיור.

ישראל אייכלר: והן נבנות?

<יובל טלר: זה בתהליכים.

<יובל טלר: אושרה תכנית, עכשיו היא עוברת לביצוע.

ישראל אייכלר: נו, בוא נקווה.

ישראל אייכלר: כי אז קיווינו, אז אמרו לנו שתוך שנתיים-שלוש ייגמר בניין.

ישראל אייכלר: היום - - -

<יובל טלר: עכשיו בעזרת הוותמ"ל, תוך פחות משנה בחלק מהפרויקטים מצליחים להשלים תכנון, שזה בהשוואה ל-5-6 שנים.

ישראל אייכלר: איך היה פעם?

<יובל טלר: לעומת התכנון שהיה פער זה שיפור משמעותי מאד והדברים עוברים לביצוע, בין של משרד השיכון ובין של רשות מקרקעי ישראל ואנחנו רואים את הפרויקטים מתחילים לצאת.

<יובל טלר: גם מבחינת היקפי שיווקים של רשות מקרקעי ישראל אנחנו רואים גידול מאד משמעותי בשנתיים האחרונות.

<יובל טלר: שנה שעברה היה 45,000, שנה לפניה היה 50,000.

<יובל טלר: בשנה הזאת אמורים להגיע כבר ל-55,000 יחידות דיור שמשווקות.

<יובל טלר: אנחנו מאמינים שבסוף זה הכלי המרכזי לירידת המחירים.

ישראל אייכלר: תוך כמה שנים אתה חושב שאנחנו נתחיל לראות איזו שהיא בלימה של הטירוף של עליית המחירים?

<יובל טלר: אני לא מנבא דברים בנושא הזה.

<יובל טלר: אני כן אגיד, בנושא של סיוע לזוגות הצעירים - - -

ישראל אייכלר: סיוע בשכר דירה, כן.

<יובל טלר: תכנית מחיר למשתכן שעוזרת באופן משמעותי.

ישראל אייכלר: אתה יודע, אם אתה נותן לזוג צעיר דירה במחיר למשתכן הוא מוותר על הסיוע בשכר דירה, אבל הוא צריך לראות דירה.

<אבנר עורקבי: שמעתי בין הדברים שלך שאתה אמרת שיש מקומות שעדיין אין להם הצעות, דירות שכבר קיימות.

<יובל טלר: לא, זה לא דירות שקיימות.

ישראל אייכלר: לא, מכרזים שאנשים - - -

<יובל טלר: קבלנים שלא רצו - - -

ישראל אייכלר: שלא כדאי להם.

<יובל טלר: לא כדאי להם לבנות.

<יובל טלר: שאין ביקושים באזורים האלה.

ישראל אייכלר: באיזה אזור למשל?

<יובל טלר: יש ביקושים, הם פשוט ביקושים קצת יותר איטיים.

ישראל אייכלר: איפה?

<יובל טלר: יש מקומות בארץ.

<יובל טלר: בדימונה יש מכרז של 600 יחידות דיור, שמתוכו 150 יחידות דיור חזרו.

<יובל טלר: יש מקומות שבהם הביצוע צריך להתעורר קצת יותר לאט.

<יובל טלר: בבית שמש היה שיווק באזור 4,000 יחידות דיור, כרגע נתפסו רק 500 יחידות דיור.

ישראל אייכלר: למה הקבלנים בבית שמש לא רוצים לבנות?

<יובל טלר: את זה אפשר לשאול אותם.

ישראל אייכלר: אולי בגלל שהכנסתם להם דמי פיתוח כל כך יקרים, שלא כדאי להם.

<יובל טלר: עלויות הפיתוח בבית שמש מבוססות אך ורק על ביצוע עבודות הפיתוח באתר, מדובר באתר מורכב, באתר מאד לא פשוט, בעיקר כשמדובר בסביבה ערבית ולכן - - -

ישראל אייכלר: כן, סביבה הררית וסלעים, אבל את הכבישים הבינעירוניים גם הוסיפו להם, אני חושב.

<יובל טלר: כבישים עירוניים לא הוסיפו, להיפך.

ישראל אייכלר: הורידו את זה?

<יובל טלר: כבישים עירוניים במסגרת מה שאמרתי קודם על הסרת חסמים, תוקצבו גם פרויקטים של בניית כבישים.

<יובל טלר: כביש 38, שיקומו.

<יובל טלר: אנחנו מקווים שבזמן הקרוב אנחנו גם נוכל לדבר על עוד פתרונות נוספים שם.

ישראל אייכלר: אתה מכיר את הבעיה בכביש 38 מטעם עבודתך?

<יובל טלר: אני חושב שמרבית הפתרונות לגבי כביש 38 כבר על השולחן.

<יובל טלר: יש עוד פיתרון אחד שנמצא בדיונים וזה לגבי הנושא של המחלף בצומת הביג.

ישראל אייכלר: כן, אבל עד המחלף כבר יהיה שם כביש בשעה טובה?

<יובל טלר: עד המחלף מרחיבים.

<יובל טלר: הדברים נמצאים בעבודה.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: איחלתי לתושבי תל אביב שהיו פה בוועדה והתלוננו על עובדות הרכבת הקלה, שלא יעברו מה שאנחנו, הירושלמים עברנו, עד שראינו פה רכבת.

ישראל אייכלר: ככה אני אומר לגבי כביש מספר 38.

ישראל אייכלר: כבר כמה וכמה שנים אני רואה שעובדים ולא רואים שעובדים על הכביש.

ישראל אייכלר: רואים רק עבודות בכביש, אבל עובדים לא רואים.

<יובל טלר: דווקא עבודות ההפקעה והעבודות לקידום זמינות כבר באמת התקדמו שם.

<יובל טלר: אני יודע שדברים כבר יוצאים למכרזים.

ישראל אייכלר: טוב, אז בבשורה הזאת ובנימה האופטימית הזאת אנחנו השלמנו את הדיון.

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיע לסיכום.

ישראל אייכלר: הרבה סעיפים אין לנו, אבל הדרישה, הבקשה היא קודם כל לבצע את-.

ישראל אייכלר: יש לך עוד משהו?

<יובל טלר: רק בתשובה לשאלתך, קיבלתי את התשובה.

<יובל טלר: אני אגיד את המספרים המדויקים.

<יובל טלר: במסגרת הותמ"ל אושרו עד היום 11,674 יחידות דיור להשכרה ארוכת טווח.

ישראל אייכלר: 11,000 דירות?

<יובל טלר: כן.

ישראל אייכלר: יפה, תרשמי את זה.

<יובל טלר: ועד היום שווקו בפרויקטים של דיור להשכרה 1,245 יחידות דיור.

<אבנר עורקבי: איפה?

<ליאת גואלי: תחת הפרויקטים להשכרה של משרד השיכון.

<יובל טלר: בפרויקטים שאמרתי.

ישראל אייכלר: 11,000 דירות?

<יובל טלר: של דירה להשכיר.

ישראל אייכלר: זה חברת דירה להשכיר, אז זאת אומרת תוך כמה זמן הדירות האלה יהיו זמינות לדיירים?

<יובל טלר: זה תלוי גם בביקושים וזה מאד תלוי איפה.

<יובל טלר: יש מקומות שבהם צריך לעשות פיתוח באתרים, ויש מקומות שבהם לא צריך לעשות פיתוח באתרים.

ישראל אייכלר: כמה זמן בערך אתה חושב?

<יובל טלר: אני מתאר לעצמי, שוב, זה גם נוגע לשאלה ששאלת קודם לגבי כל אותן יחידות של הותמ"ל, תוך כמה זמן הן תושלמנה כבר.

<יובל טלר: זה דברים שנוגעים אחד בשני, כי ברגע - - -

ישראל אייכלר: אבל ה-11,000 דירות האלה יכולות לפתור לנו את הבעיה של כל הדיון שדיברנו, כי אם דיברת על 2,000-3,000 דיור שחסרות, כמה?

<יובל טלר: ממתינים, כן.

ישראל אייכלר: נו, אז אם יהיה לי 11,000 דירות, אז - - -

<שלומית אבינח: לא, זה ממתינים לדיור ציבורי, זה לא דירות כאלה.

<שלומית אבינח: זה שירות דיור ציבורי.

ישראל אייכלר: אבל אם הוא זכאי לסיוע בשכר דירה, הוא גם יכול לקבל - - -

<שלומית אבינח: לא, זו לא אותה זכאות.

ישראל אייכלר: לא?

ישראל אייכלר: אתה מדבר רק על נכים?

<אהוד בקר: אני דיברתי רק על הממתינים לדיור ציבורי.

ישראל אייכלר: אתה לא מדבר על נכים?

<יובל טלר: שהם נכים או בגלל סיבה אחרת.

ישראל אייכלר: אה, ואנחנו מדברים על זוגות צעירים.

<שלומית אבינח: זו לא אותה זכאות.

ישראל אייכלר: אבל גם הם מדברים על פחות מ-6,000 שקלים הכנסה לחודש.

ישראל אייכלר: איזו דירה הם יכולים לקבל?

ישראל אייכלר: הם יכולים לקבל דירות להשכרה?

ישראל אייכלר: אתה מדבר על 11,000 דירות להשכרה, נכון?

<יובל טלר: נכון.

ישראל אייכלר: זה לא רק לזכאי דיור.

<יובל טלר: זה דירות לא שהמדינה מקימה כדירות להשכרה - - -

ישראל אייכלר: היא משווקת, אבל יוכל לשכור גם זוג צעיר שאיננו נכה.

<יובל טלר: נכון.

ישראל אייכלר: אז אם יש 11,000 דירות כאלה ויש לנו 155,000 זכאים שמתוכם רובם כבר קיבלו דירות - --

<יובל טלר: לא, לא.

ישראל אייכלר: לא?

<יובל טלר: לא.

ישראל אייכלר: אבל רובם גרים בדירות שכורות.

ישראל אייכלר: הם לא גרים ברחוב.

<יובל טלר: לא,

<יובל טלר: גם היום אנחנו מאמינים ש-.

ישראל אייכלר: יש פה נתונים שיש 144,000 משקי בית שמממשים סיוע בשכר דירה.

<יובל טלר: נכון.

ישראל אייכלר: לאותם אנשים יש היום דירות בשכר דירה, אבל כשאני אכניס לשוק עוד 11,000 דירות, המחירים ירדו.

ישראל אייכלר: יהיה להם הרבה יותר קל להגיע לפער, להשלים.

ישראל אייכלר: זה כל הסיפור – היצע וביקוש.

ישראל אייכלר: אם אתה תציף את השוק - וזה הרעיון שלי לגבי פיצול דירות.

ישראל אייכלר: זה היה מוציא אלפי דירות לשוק וזה היה מוריד את המחיר.

ישראל אייכלר: אני לא יודע לכמה אלפים יש דירות גדולות, אבל אני מניח שזה אלפים רבים.

ישראל אייכלר: גם במושבים, גם ביישובים וגם של אנשים שיש להם - - -

<יובל טלר: אפשר לראות כבר היום במרכזי ערים בכמה יחידות דיור זה נעשה, לא בהכרח כחוק.

ישראל אייכלר: בדיוק.

ישראל אייכלר: אמרתי להם, הרי הכורח יעשה את זה ובאופן מעשי זה יעשה.

ישראל אייכלר: אז תעשו את זה חוקי במקום לעשות את זה באופן בלתי חוקי.

ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדיון.

<ליאת גואלי: אפשר רק להגיד משהו קטן?

ישראל אייכלר: כן.

<ליאת גואלי: היום כל הנושא של הפער וצמצום הפער בשכר דירה, הגדלת מעגל הזכאים, הגדרה מקילה יותר של אמצעי כושר ההשתכרות, נמצא בדיונים והשר הנחה באופן מפורש את כל הצוותים שנוגעים בנושא, לדרוש שיקצו תקציבים, שיתנו מענה בעצם להמלצות שלהם, במסגרת אלאלוף.

ישראל אייכלר: כן?

ישראל אייכלר: שמעת מה שהיא אמרה עכשיו?

ישראל אייכלר: כדאי שתשמע.

ישראל אייכלר: נגיד את זה עוד פעם.

ישראל אייכלר: אומרת נציגת משרד השיכון שמה שדיברנו פה על המסקנות, על שינוי הקריטריונים, הקלות בסיוע, שעל פי המלצות ועדת אלאלוף השר ביקש שמה?

<ליאת גואלי: כמובן, הגדלת הסיוע בשכר דירה ל - - -

ישראל אייכלר: השר הנחה.

<ליאת גואלי: שזה בוודאי חשוב ו - - -

ישראל אייכלר: מה?

<ליאת גואלי: כפי שציינתי, אחד הדברים שביקשו זה בעצם הגדלת הסיוע בשכר דירה ליחידים נכים שמקבלים היום רק 770 שקלים וזה לא מספיק.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: טוב, אז אנחנו רושמים את הדבר הזה.

ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את הודעת משרד השיכון לגבי השינוי בקריטריונים.

ישראל אייכלר: אנחנו פונים וממליצים באמת לעדכן את הקריטריונים לפי צורכי הציבור של עכשיו ולהקל על אפשרויות של זוגות צעירים לקבל סיוע בשכר דירה וגם להגדיל את הסיוע, בפרט לנכים.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים בקשה צנועה, של 950 מיליון שקלים, לא נגיד מיליארד, כי גם אלי אלאלוף לא אמר מיליארד, שלא ייבהלו.

ישראל אייכלר: 950 מיליון שוועדת אלאלוף המליצה שיוסיפו בתקציב הקרוב.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לקדם את ההצעה לפיצול דירות, שדיברנו על זה עם שר האוצר ואנחנו רוצים שמשרד האוצר יעשה את זה, כי אז יש סיכוי שזה יעבור, כי בחקיקה פרטית כנראה זה לא ילך כל כך מהר.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם על הנתונים.

ישראל אייכלר: אנחנו נמשיך לעקוב ונקווה שבפעמים הבאות יהיה קצת יותר קל לזוגות הצעירים בסיוע בשכר דירה.

ישראל אייכלר: תודה רבה שהייתם איתנו.