הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 123, 2016-06-06 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב.

קארין אלהרר: אני פותחת את הישיבה, הנושא הוא פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה, דוח מבקר המדינה 66ג.

קארין אלהרר: בוקר טוב לצוות מבקר המדינה ולגופים המבוקרים.

קארין אלהרר: קודם כל אני רוצה לפתוח ולהודות לצוות מבקר המדינה על באמת דוח מקיף ובין משרדי שנותן תמונה מלאה וגם למר מתן שחק והגב' אוריאנה אלמסי מהממ"מ על מסמך נתונים מיולי 2015 שגם נתן לנו תמונת מצב מצוינת.

קארין אלהרר: האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל, שיעורה כחמישית מכלל האוכלוסייה בגיל העבודה, אבל יש חסמים, שנעמוד עליהם בוודאי בהרחבה בדיון, רבים ומורכבים שמביאים לכך שהם לא משולבים בשוק התעסוקה וגם אם כבר הצליחו להשתלב, אז באיכות תעסוקה נמוכה במידה ניכרת מאזרחים ותושבים שאינם מהמגזר הערבי.

קארין אלהרר: שיעורי העוני בקרב האוכלוסייה הערבית הם גבוהים יותר ואני רוצה לתת כמה נתונים כדי לסבר את האוזן.

קארין אלהרר: בעוד שיעור התעסוקה באוכלוסייה היהודית עומד על כמעט 80%, באוכלוסייה הערבית אנחנו מדברים על 50.5% בלבד.

קארין אלהרר: בשנת 2013 הכנסה ממוצעת של אדם מהמגזר הערבי מעבודה שכירה הייתה 60% מההכנסה הממוצעת של אדם יהודי.

קארין אלהרר: בחברות הממשלתיות הגדולות אחוז ההעסקה של ערבים הוא נמוך מאוד.

קארין אלהרר: אני אתן דוגמה קטנה, נמל אשדוד, מדובר על כ-20% בלבד, בעוד בחברות רבות לא מועסקים בכלל עובדים מהמגזר הערבי.

קארין אלהרר: יש גם תאגידים ממשלתיים, הרשות לניירות ערך 1.5% עובדים מהמגזר הערבי, ברשות שדות התעופה 1.1%, בבנק ישראל 1%.

קארין אלהרר: הפערים האלה משליכים כמובן, אמרנו, גם על השכר וגם על העוני.

קארין אלהרר: אם אנחנו רואים שבמקומות שבהם מרוויחים יחסית שכר גבוה אין אזרחים מהמגזר הערבי שם אז אנחנו גם מצפים שבאמת אלה שכבר כן משתכרים השכר שלהם יותר נמוך.

קארין אלהרר: הדוח הזה, בגלל ההיקף שלו הוא גם מצליח להראות לנו נתונים שקשורים בתעסוקה.

קארין אלהרר: למשל איך מגיעים למקום התעסוקה.

קארין אלהרר: אז אנחנו רואים שיש חסם מאוד משמעותי של תחבורה, אין קווי תחבורה ציבורית טובה ואדם שרוצה להגיע, יהיה לו הרבה יותר קשה כשהוא גר במקום שאין בו תחבורה ציבורית.

קארין אלהרר: זה חל על כולם, בוודאי בעניין הזה.

קארין אלהרר: מעונות היום, יש אפליה מאוד קשה בקבלה למעונות היום.

קארין אלהרר: אנחנו תמיד מדברים על הורים שרוצים לצאת לעבודה ושיש סידור שהוא טוב לילדים שלהם, אז אם אין מעונות יום איך אנחנו מצפים לשילוב טוב בתעסוקה?

קארין אלהרר: הדוח עוסק בפעולות המדינה לעידוד שילוב של אוכלוסייה ערבית בתעסוקה והוא מוכיח, לי, אני לא יודעת, אני מניחה שלכל מי שקרא אותו, שיש לנו דרך מאוד מאוד מאוד ארוכה עד שנוכל לומר שעשינו הכול כולל הכול, כי כרגע זה לא נראה ככה.

קארין אלהרר: המחויבות של המדינה, עוד מימיה הראשונים, מגילת העצמאות, זה לשוויון מהותי בין כל האזרחים בלי הבדל דת, מין, גזע, מוצא.

קארין אלהרר: ממצאי הדוח הזה מוכיחים לנו אחרת לגמרי וזה מלמד על חברה לא שוויונית ובוודאי לא צודקת, זה מלמד על אפליה שמתמשכת.

קארין אלהרר: אני תמיד אומרת את זה גם בהקשרים אחרים, תעסוקה זה לא רק המשכורת, המשכורת היא חשובה כי לא הולכים לבנק עם הערכה, אבל משכורת היא גם סוציאליזציה והיא גם הדרך להיות חלק מהחברה.

קארין אלהרר: אם אנחנו מדברים על מגזר שלם שנעדר מהתחום הזה אז אנחנו רואים שגם בכלכלי וגם בחברתי וכמעט בכל תחום אנחנו נראה אפליה.

קארין אלהרר: אני באמת מאמינה שאי אפשר להשאיר את ערך השוויון כאיזה סלוגן, איזה מס שפתיים, להגיד שוויון שוויון, אבל כשזה מגיע לתכל'ס זה לא קורה.

קארין אלהרר: לכן בדיון היום, שאני מאוד מקווה שהמשרדים הממשלתיים וכל נציגי המבוקרים שנמצאים כאן הגיעו עם תשובות סדורות.

קארין אלהרר: אנחנו נרצה לראות שנעשים דברים.

קארין אלהרר: עכשיו אני יודעת שהדבר הראשון שאני אשמע, שהייתה החלטת ממשלה, שהוקצו 15 מיליארד.

קארין אלהרר: אז אולי זו התחלה טובה, אבל אנחנו נבקש גם לראות את תכנית הפעולה, כי סתם הקצאה של כספים זה יופי ואני בהחלט בירכתי על כך ואמשיך לברך, אבל אני רוצה גם לראות מה עושים עם הכסף וגם מה עשו עם הקצאות קודמות שהיו, הרי היו תכניות חומש קודמות והוקצו כספים בעבר, לפחות בכותרת, ומעניין מאוד לראות מה קרה עם הדבר הזה.

קארין אלהרר: אז אני אבקש מהגב' ליאורה שמעוני, מנהלת התחום שאחראית על הדוח הזה, להציג ככה בקצרה, אם יש משהו שפספסתי.

<ליאורה שמעוני: בוקר טוב.

<ליאורה שמעוני: לפני שאנחנו ניכנס לדוח אני רציתי לציין, היום מתחיל חודש הרמדאן.

<ליאורה שמעוני: זה חודש שמסמל צניעות, איפוק, התקרבות לאל ועשיית מעשי חסד.

<ליאורה שמעוני: בשם מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור אני רוצה לברך את בני הקהילה המוסלמית, מי ייתן ואלוהים יקבל את הצום, התפילה והצדקה בחודש הרמדאן, שיהיה צום קל ומועיל, רמדאן כרים.

<ליאורה שמעוני: גברתי היושבת ראש, את סקרת את המהות של הדוח הזה.

<ליאורה שמעוני: כפי שכולם יודעים, אני מניחה שיודעים, מבקר המדינה שם דגש מאוד מאוד חזק בתכנית העבודה שלו על הזכויות החברתיות, זכויות האזרח.

<ליאורה שמעוני: בין היתר אנחנו עשינו הרבה מאוד דוחות שנוגעים לקבוצות אוכלוסייה מוחלשות, אם זה מבחינה אתנית, כמו הדוח שעשינו בנושא האתיופים, אם זה בנושאים של אנשים בעלי מוגבלויות, ילדים בסיכון, הפעם אנחנו החלטנו לעסוק בדוח שהוא נוגע לאוכלוסיית המגזר הערבי, משום, כפי שאת, גברתי, ציינתי, שרצינו לדעת מה עושה המדינה על מנת למצות את הפוטנציאל של כוח העבודה הטמון בקרב האוכלוסייה הזו.

<ליאורה שמעוני: נתונים שאנחנו הגענו אליהם מצביעים על כך שלו אותו פוטנציאל היה ממומש הייתה מדינת ישראל מרוויחה הון של יותר מ-30 מיליארד שקל בכל שנה ושנה.

<ליאורה שמעוני: מדובר כאן בפוטנציאל אדיר שלמעשה לא מנוצל.

<ליאורה שמעוני: יש לזה שני היבטים, פעם אחת זה ההיבט הכלכלי ופעם שנייה זה ההיבט החברתי.

<ליאורה שמעוני: אדם שלא עובד הוא אדם שכבודו נפגע, מעמדו בחברה, מעמדו בתוך המשפחה, הוא מעמד מוחלש.

<ליאורה שמעוני: חוץ מזה כמובן גם איכות חייו נפגעת משום שהוא לא יכול להתקיים ברמת חיים שמתאימה לימים שבהם אנו חיים.

<ליאורה שמעוני: חוץ מהעובדה שמדובר כאן על לפחות מחצית מהאוכלוסייה שלא מועסקת, דרך אגב בקרב הנשים אנחנו מדברים על שיעור תעסוקה של 30% בערך, מדובר גם בהרבה מאוד מהמקרים, והייתי אומרת אפילו ברוב רובם של המקרים של אותם אנשים שמועסקים, הם מועסקים בתעסוקה שהיא תעסוקה לא איכותית, היא לא נדרשת למיומנויות או לכישורים מיוחדים, זה בדרך כלל המקצועות היותר פשוטים, אבל יותר מכך, מדובר או במשרות חלקיות ובכל מקרה במשרות שההכנסה בגינן היא הכנסה מאוד נמוכה והיא גורמת להמשך העמקה של אותה אוכלוסייה שתהיה מהווה את רוב העניים במדינת ישראל.

<ליאורה שמעוני: אנחנו בדקנו חסמים שנגעו לנושא התעסוקה, מדוע האוכלוסייה לא משולבת בתעסוקה ומדוע השכר שלה הוא שכר נמוך.

<ליאורה שמעוני: יש הרבה מאוד חסמים, אנחנו נגענו בעיקר במספר חסמים, כפי שציינת, הנושא של המעונות, הנושא של התחבורה והנגישות.

<ליאורה שמעוני: אנחנו הזכרנו עוד חסם אחד שהוא חשוב, אני רוצה לציין אותו, הוא לא הורחב בצורה מאוד משמעותית בתוך הדוח, אבל זה החסם שמדבר על הנושא של השפה.

<ליאורה שמעוני: בוגר 12 שנות לימוד שמסיים את בית הספר התיכון, רמת העברית שלו, העברית התעסוקתית, היא רמה מאוד נמוכה, היא רמה שלא מאפשרת לו להשתלב במקומות עבודה.

<ליאורה שמעוני: אנחנו דיברנו גם עם מקומות עבודה שסיפרו לנו שהם מחפשים עובדים, מחפשים גם עובדים בקרב המגזר הערבי, אבל המגבלה היא מגבלת שפה, הם לא יכולים להשתלב בעבודה שדורשת מיומנויות שפתיות אפילו ברמה שהיא לא רמה גבוהה.

<ליאורה שמעוני: אנחנו מדברים על בעיקר על אותם אזרחים שמתגוררים ביישובים הומוגניים, שהמגזר הערבי הוא המגזר היחיד בתוך באותו יישוב, כאשר רואים הבדל גדול מאוד בין יישובים מעורבים, למשל יפו, חיפה, עכו, ששם השפה העברית היא הרבה יותר שגורה, הרבה יותר שימושית, לעומת יישובים אחרים, אם בדרום ואם בצפון וגם בתוך יישובי המשולש, למשל, שהבעיה שם היא הרבה יותר חריפה.

<ליאורה שמעוני: אני אבקש מבני גולדמן, שהוא מנהל אגף בחטיבה לביקורת תחומי חברה ורווחה, שאני עומדת בראשה, שהוא יציג את הממצאים העיקריים של הדוח הזה.

<בני גולדמן: בעיקרון הדוח הזה מסתכל בשלוש רמות.

<בני גולדמן: נתחיל מגובה של 50,000 רגל, והסתכלנו על מה המדינה עשתה ב-20 השנים האחרונות בכל הנוגע לפעולות ולתכניות הרב שנתיות.

<בני גולדמן: אולי שני הדברים שחשוב, והדוח מדגיש אותם, שכל התכניות האלה זה כחוט השני מאופיינות בשתי בעיות מרכזיות, יש תקציב, לעומת עומק הבעיות התקציב אינו מספיק, אבל גם כשיש תקציב הניצול של התקציב הוא חלקי ועוד בעיה אחת מרכזית, והדוח מצביע עליה, זה חוסר רציפות.

<בני גולדמן: יש תכנית, היא נגמרת, יש הפסקה, לפעמים הפסקה של עשור ואז יש עוד תכנית.

<בני גולדמן: וההמלצה המרכזית, ברמה הכוללת, זה שמדינת ישראל צריכה לקבל החלטה אסטרטגית ותכנית ארוכה של מחויבות תקציבית, לא של חמש שנים ולא של שש שנים, מחויבות משמעותית כדי להגיע לאותו דבר שמבקר המדינה ובעצם ממגילת העצמאות אנחנו מדברים עליו, שוויון מהותי.

<בני גולדמן: לא רק שוויון פורמלי, צריכה להיות השקעה תקציבית מסיבית כדי לקדם את האוכלוסייה הערבית בתחום התעסוקה.

<בני גולדמן: רמה שנייה שבה עסקנו זה בדקנו פעולות, פעולות לעידוד שילוב בתעסוקה שנגזרות מהתכניות השונות, זה במשרדים שונים.

<בני גולדמן: בשירות התעסוקה ראינו, ככל שזה נוגע לשירות התעסוקה שמטפל בכמחצית מהבלתי מועסקים, התכניות הרב שנתיות שבדקנו אותן, לא נתנו מענה מספק, לא תוקצבו.

<בני גולדמן: בדקנו את מרכזי ריאן, מרכזי ריאן זה מרכזים שלאחרונה בשנת 2010 הוקמו, אנחנו חושבים שאלה מרכזים שיש בהם תועלת, אבל כשמשהו כמו 300,000 איש מתוך האוכלוסייה הערבית שהמרכזים האלה בכלל לא משרתים, בגלל שעדיין הפריסה שלהם לא מספקת ולא רק זה, שבתוכם יש שונות מאוד גדולה בין המרכזים והשירותים שהם נותנים, כתוצאה מהעובדה שיש מרכזים לבדואים צפון, מרכזים לבדואים דרום ומרכזים כתוצאה מתכנית התעסוקה והכול שאלה של תקצוב של התכנית הספציפית.

<בני גולדמן: נושא נוסף שבו התמקדנו והיושבת ראש ציינה אותו זה השירות הציבורי.

<בני גולדמן: זה לא הדוח הראשון שבו אנחנו חושבים שלגבי הגיוון התעסוקתי של השירות הציבורי ישנה חשיבות שהשירות הציבורי יהיה חלוץ בפני המחנה.

<בני גולדמן: מה שאנחנו רואים פה, לצערי, שאפילו שירות המדינה שעשה צעדים והתקדם יותר מכל גוף אחר בשירות הציבורי, עדיין אנחנו לא עומדים ביעד.

<בני גולדמן: אנחנו מאוד מאוד קרובים ליעד שנקבע לפני עשור, זו התקדמות.

<קריאה: זה לפני חצי שנה.

<רון צור: נשמור להתייחסות.

קארין אלהרר: יש לי הרגשה שנצא היום עם בשורות טובות.

<רון צור: נכון מאוד.

<בני גולדמן: היעד היה כ-10%.

<קריאה: זה היה 2010.

אחמד טיבי: כן, ב-2010 היה 4% יעד.

אחמד טיבי: כמה זה היום?

<קריאה: אבל יכול להיות שהגיעו - - -

<ליאורה שמעוני: כשאנחנו בדקנו זה עדיין לא הגיע לסף.

<בני גולדמן: עוד פעם, המצב של שירות המדינה, לעומת המצב שבו אנחנו בדקנו פעם ראשונה, בחברות הממשלתיות ובתאגידים סטטוטוריים, שהם במידה רבה נותנים פתרון הרבה יותר טוב, כי יש להם פריסה רחבה וחלק גדול מהמקומות בשירות המדינה הם באזור ירושלים או תל אביב והריכוזים של האוכלוסייה הערבית הם לא שם, המצב שם עגום, והנתונים בדוח.

<בני גולדמן: המצב עגום במיוחד כשאנחנו שואלים את השאלה לא רק בדרגות הנמוכות, הסתכלנו בפקידים הבכירים, כמה מנהלים ערבים יש?

<בני גולדמן: שם המצב עגום עוד יותר.

אחמד טיבי: פשוט לא נוהרים לשם.

קארין אלהרר: הם נוהרים למקום אחר.

<בני גולדמן: נושא נוסף שבדקנו, כפי שציינה היושבת ראש, זה כלים תומכי תעסוקה.

<בני גולדמן: עוד פעם, כשאני ריכזתי את צוות הביקורת אני רואה בשנת 2016, יכול להיות שהדברים השתפרו מאז, ש-12% מהיישובים הערביים המוכרים עדיין אינם מחוברים לתחבורה ציבורית.

<בני גולדמן: אני חושב שזה נתון מזעזע.

<בני גולדמן: הנתון מזעזע כי אנחנו מדברים על תחבורה ציבורית שמגיעה ליישוב, אנחנו לא מדברים על תחבורה ציבורית פנימית, אנחנו מדברים על שנת 2016.

<בני גולדמן: אז אני יודע שמשרד התחבורה לקח את זה על עצמו, אבל עדיין אנחנו במצב לא טוב.

<בני גולדמן: בדקנו כמובן גם את הנושא של מעונות יום ומשפחתונים.

<בני גולדמן: כפי שציינת, הפערים עמוקים שם, ועוד פעם, פה היה אחד הדברים שהפתיעו אותנו.

<בני גולדמן: כלומר גם אם בתכניות היה תקציב, בגלל בירוקרטיה, בגלל אולי אי הבנה של הקושי של רשויות מקומיות ערביות ודברים טכניים הכי פשוטים בעולם, חוסר יכולת של רשות ערבית לנצל תקציב כי הם לא יודעים לעבוד עם המרכב"ה.

<בני גולדמן: זה דבר שאתה צריך, אין מה לעשות, לא כל הרשויות הערביות מיומנות, או בעיות של מחלקות הנדסה שהן לא מספיק מיומנות לנצל תקציב שעומד לרשותן והיות שהן לא מנצלות את התקציב ולא מסתדרות בבירוקרטיה הממשלתית התקציב הולך למגזר היהודי, לאותם אלה שיודעים להשתמש בו.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: אני מבינה שיש קוצר זמנים לנאדר, אז אנחנו ניתן לחבר הכנסת טיבי ואחריו נאדר ואז נמשיך עם חברי הכנסת.

<נאדר אלקאסם: קודם רון צור.

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: בבקשה, חבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: תודה רבה, גברתי.

אחמד טיבי: אל"ף, אני רוצה להודות לכבוד השופט שפירא ולצוות מבקר המדינה על עצם העלאת הנתונים, הדוח, ההתייחסות הזאת ממבקר המדינה לנושא שאני חושב שהוא נושא ראשון במעלה והוא תעסוקת ערבים.

אחמד טיבי: אני עמדתי בראש ועדת חקירה פרלמנטרית לקליטת ערבים בשירות הציבורי במשך מספר שנים כאן בכנסת, יש חשיבות עליונה שתהיה ועדה שתדון בנושא הזה בצורה ממושכת.

אחמד טיבי: היעד של ממשלת ישראל בשנת 2010 היה של-20% מהאוכלוסייה הערבית יהיה ייצוג של 10% וההחלטה הזאת של הממשלה הייתה לאחר קבלת החוק של ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.

אחמד טיבי: היו שני חוקים של ייצוג הולם, אחד לגבי ייצוג הולם לנשים והוא גרם לשינוי חיובי ומורגש בשירות הציבורי, פחות ממה שמצופה, אבל עדיין היה שינוי אחרי החוק.

אחמד טיבי: לגבי ייצוג הולם של הערבים, אנחנו לא שם.

אחמד טיבי: אנחנו מדשדשים עדיין בסביבות ה-9%, עכשיו אנחנו שומעים על נתונים אחרים, אבל אני רוצה לומר לכם, שאף אחד לא יתבשם בעובדה שמתקרים ל-10%.

אחמד טיבי: אנחנו 20% מהאוכלוסייה והדבר הנורא ביותר שבשלושת הדרגים הבכירים, גברתי היושבת ראש, כמעט שאין ערבים.

אחמד טיבי: אני לא יודע אם יש איזה יועץ משפטי לאיזה שהוא מיניסטריון, לא יודע אם יש מנכ"ל או חשב במשרד ממשלתי.

אחמד טיבי: האמת היא שאני יודע, אין.

אחמד טיבי: זאת התשובה.

אחמד טיבי: גם מנתונים שהיו כאן בדוח עצמו, אלה נתונים שאנחנו מכירים אותם, אבל כדאי להזכיר אותם, גברתי היושבת ראש.

אחמד טיבי: הרשות לניירות ערך בחברות ממשלתיות 1.5% בלבד הם ערבים מהעובדים, ברשות שדות התעופה 1.1% בלבד, בנק ישראל 1%.

אחמד טיבי: אני ניהלתי מאבק במשך שנים כדי שערבי כלשהו יתקבל לבנק המרכזי של ישראל, בנק ישראל.

אחמד טיבי: בשלב זה יש 1%.

אחמד טיבי: נתיבי הגז הטבעי, בואו נחקור את התופעה הזאת, 0%.

אחמד טיבי: מה זה נתיבי הגז הטבעי?

אחמד טיבי: זה קשור בכור בדימונה?

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: למה בנתיבי הגז הטבעי, בחברה הזאת, שהיא חברה ממשלתית אין ולו ערבי אחד?

אחמד טיבי: מה זה אומר?

אחמד טיבי: תארו לעצמכם שהייתה חברה ממשלתית בארצות הברית שלא היה בה אף אפרו אמריקאי, זה לא נראה סביר.

אחמד טיבי: התופעה הזאת, כאשר אני אומר 1% או 0.7% בחברה אחרת, אשדוד, 0.2%, בחברה אחרת 0.7%, בנמל אשדוד, זה 0% כמעט, זאת מדיניות.

אחמד טיבי: זה לא במקרה מישהו חיפש חיפש ולא מצא.

אחמד טיבי: לכן המילה חיפש כאן היא חשובה.

אחמד טיבי: יש מה שקרוי, זה מכרז פתוח, מי שרוצה יגיע, ויש מה שקרוי חיפוש אקטיבי.

אחמד טיבי: בוועדה שלנו אמרנו בזמנו, גברתי היושבת ראש, שיש לעשות חיפוש אקטיבי ויש לתת מכרזים ייעודיים לערבים.

אחמד טיבי: כי במכרז כללי כמעט וערבים לא מתקבלים ולכן הם גם לא ניגשים.

אחמד טיבי: הם ניגשים למכרזים ייעודיים שמיועדים לאוכלוסייה הערבית.

אחמד טיבי: נציב שירות המדינה הודיע בוועדה וגם בכנסת שבשל הבעייתיות הזאת שאני הזכרתי מכל שלוש פונקציות אחת לערבים.

אחמד טיבי: אני לא יודע אם זה עדיין נמשך, רצוי שזה יימשך, זה מה שנקרא אפליה מתקנת, העדפה מתקנת, כדי לצמצם את הפער.

אחמד טיבי: דיברנו על חסמים, שאין חיפוש אקטיבי, מעונות יום לנשים, משפחתונים, תחבורה ציבורית, כדי שאנשים יגיעו למקומות עבודה, אבל אני רוצה להחזיר אחורה, לפני מנגנוני התיקון האלה ולהגיד למה אין מקומות עבודה בתוך היישובים הערביים.

אחמד טיבי: אין אזורי תעשייה כמעט ולכן הגבר הערבי, האישה הערבייה, נאלצים לצאת לעבוד מחוץ ליישוב כי מקומות עבודה יש ביישובים היהודיים והיישובים הערביים הם בית מלון, לנים שם.

אחמד טיבי: צריך לשנות את המשוואה הזאת כדי שיהיו מקומות עבודה, מקומות תעסוקה, בתוך היישובים הערביים.

אחמד טיבי: תחבורה ציבורית, דיברנו והוזכר כאן הנתון החשוב, שב-12% מהיישובים המוכרים בחברה הערבית אין תחבורה ציבורית.

אחמד טיבי: אנחנו כוללים גם את היישובים הלא מוכרים, כי הם חלק מאיתנו ושם לא רק שאין תחבורה ציבורית, אין בתי ספר, אין טיפות חלב, אין תשתיות, אין חשמל, אין מים.

אחמד טיבי: גם שם אין ואנחנו, רבותיי וגברתי היושבת ראש, ב-2016, ב-2016 כאשר יש מקומות שבהם לא מעסיקים ערבים זה אות קין למדינה המגדירה את עצמה דמוקרטיה.

אחמד טיבי: אי אפשר להיות דמוקרט אם אתה לא שוויוני והנושא של תעסוקה נוגע בזכויות יסוד של כבוד האדם, לא רק חופש התעסוקה, אלא הזכות לעבוד ולהביא בסוף החודש משכורת כדי לחיות בכבוד, אדם, גבר, אישה, בני המשפחה, ורבים, לצערי הרב, הם לא שם.

אחמד טיבי: ה-OECD כבר התייחס לדבר הזה, לשתי האוכלוסיות, לאוכלוסייה הערבית ולאוכלוסייה החרדית, זה אחד מהטריגרים שהניעו קצת את הממשלה אז לעשות דברים הסברתיים.

אחמד טיבי: אנחנו לא רוצים דברים הסברתיים, אנחנו רוצים, כפי שאומר דוח מבקר המדינה וכפי שכותב כבוד השופט שפירא בהתחלה, שיש כאן אפליה לגבי האוכלוסייה הערבית והממשלה לא עושה את המוטל עליה בנושא הזה.

אחמד טיבי: הזכרת, גברתי היושבת ראש, את הביטוי המעליב 15 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: בכל פעם שאומרים את זה עולה לנו לחץ הדם, אין 15 מיליארד שקל.

קארין אלהרר: לא התכוונתי.

אחמד טיבי: אני בטוח שלא התכוונת.

אחמד טיבי: אין 15 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: עיתונאית שאנחנו מכבדים עשתה טעות פעם אחת, כתבה 15 מיליארד, מאז כולם מצטטים אותה, אבל אף לא פקיד בכיר אחד במשרד האוצר אומר 15 מיליארד.

אחמד טיבי: יש חילוקי דעות על המספרים, עד היום, גברתי היושבת ראש, ביקשתי את המספרים האלה, לא קיבלנו.

אחמד טיבי: כאן יש מספר לגבי ניצול תכניות חומש, אתם כתבתם את זה במשרד מבקר המדינה, כתוב שזה 28% ניצול תכניות חומש בעבר.

אחמד טיבי: זה אומר הכול.

אחמד טיבי: לכן כנראה שצריך הרבה יותר מכמה מיליארדים ולנצל אותם בצורה יעילה, אמיתית, כדי שהפער יצומצם.

אחמד טיבי: עדיין אנחנו אפילו לא קרובים לשוויון, היעד הוא צמצום פערים כי הפערים הם ממש תהומיים.

אחמד טיבי: אגב, במקומות שמעסיקים בהם ערבים לא קרו אסונות.

אחמד טיבי: למשל בבתי חולים, גברתי היושבת ראש, יש רופאים כירורגים שמנתחים יהודים, פותחים להם את הבטן וגם סוגרים אותה אחר כך והכול בסדר, אנשים מבריאים אפילו אחר כך.

אחמד טיבי: תודה רבה, גברתי היושבת ראש.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: זה לא לפי סדר השאלות, אבל אני כן רוצה את ההתייחסות של נציבות שירות המדינה.

קארין אלהרר: יש את ההחלטה על ייצוג הולם, יש לכם נתונים עדכניים לגבי הייצוג ההולם של האוכלוסייה הערבית בשירות המדינה?

קארין אלהרר: כי ממה שמראה דוח מבקר המדינה, בזהירות אני אומר קטסטרופה.

<רון צור: בוקר טוב, ראש מטה יישום הרפורמה, יחד איתי נאדר אלקאסם, ממונה על ייצוג הולם ושוויון באופן כללי.

<רון צור: החובה הנעימה לדווח היא כזאת שהיום, אחרי שבדקנו את הנתונים, נכון לאמצע שנת 2016, זה שהגענו ל-10%.

<רון צור: אני חושב שזה הישג משמעותי.

<רון צור: הוא לא קרה מהשמים, הוא קרה בעקבות החלטה של נציב שירות המדינה.

<רון צור: לקחת החלטה אקטיבית, דרך אגב לא פופולרית ולא פשוטה, כי מבחינת משרדי הממשלה המובן הזה של לקבוע כל משרה אחת מתוך שלוש משרות ככזאת שלמעשה מיועדת למגזר הערבי, את ההחלטה שכביכול נתפסה כלא פופולרית, אבל היא בסוף נשאה ערך והנה אנחנו עומדים היום, אחרי שנציב שירות המדינה, בשנתו החמישית הכהונה הביא את שירות המדינה לכך שיש 10% ייצוג של ערבים בשירות המדינה.

<רון צור: אבל צריך לזכור שני דברים.

<קריאה: עדיין לא, זה לא 10%.

<רון צור: 10%.

<רון צור: נכון להיום 10%.

קארין אלהרר: אנחנו נבקש פירוט.

<רון צור: יש את הפירוט, הוא נמצא פה, אני אשמח להעביר לכם, תוכלו לראות.

<רון צור: אבל יחד עם זאת אני רוצה לומר מספר דברים.

<רון צור: האחד, נציבות שירות המדינה מייצגת את המדינה כמעסיק רק על 75,000 משרות בקירוב, לא יותר מזה.

<רון צור: השירות הציבורי, כ-750,000 משרות, הוא כולל שלטון מקומי, כולל חברות ממשלתיות וכדומה, כך שהאחוז שאנחנו מדברים עליו מתייחס רק לשלטון המרכזי, רק למשרדי הממשלה.

קארין אלהרר: מר צור, הנתונים, תגיד לי אולי אם הנתונים שצוינו בדוח מבקר המדינה הם לא טובים אנחנו נחזור למבקר בשאלות.

קארין אלהרר: הם מראים נתונים לא פשוטים לקורא, שברשות החברות הממשלתיות, בחברות הממשלתיות עצמן, יש אחוז ייצוג - - -

<רון צור: נכון, זה מה שאמרתי, נציבות שירות המדינה היא לא רגולטור לחברות הממשלתיות.

קארין אלהרר: אז למה היא כן?

קארין אלהרר: רק למשרדי הממשלה?

<רון צור: רק למיניסטריונים ולמספר יחידות סמך במשרדים.

קארין אלהרר: מה אחוז המועסקים מהמגזר במשרד האוצר?

<רון צור: יש לנו את הנתונים על כל המשרדים.

<קריאה: במשרד האוצר 3%.

קארין אלהרר: איך זה 10%?

<רון צור: בממוצע.

<רון צור: יש אצלנו את כל הנתונים.

קארין אלהרר: אוקיי, כמה במשרד המשפטים?

יוסף ג'בארין: זה הממוצע.

יוסף ג'בארין: משרד המשפטים זה כ-10%.

<רון צור: עיקר המועסקים הערביים נמצאים במערכת הבריאות, בעיקר בגלל הפריסה הארצית.

יהודה גליק: גם במשרד הפנים.

קארין אלהרר: משרד התפוצות, למשל, 0.

אחמד טיבי: אנחנו מוותרים.

קארין אלהרר: לשכת הבריאות מחוז תל אביב.

<רון צור: אז אמרתי, האחוז הממוצע הוא 10%.

<רון צור: עכשיו אני רוצה לדבר על הפרטים של המשרדים עצמם.

קארין אלהרר: מה זה?

קארין אלהרר: מחוז תל אביב 0.36%.

קארין אלהרר: מה, ברפואה לא טוב?

<רון צור: לא אמרתי.

<רון צור: אני רוצה להסביר את עצמי.

<רון צור: קודם כל 10% זה מספר כולל של שירות המדינה ועיקר האחוז נובע מהעסקה מאוד גבוהה, גם בגלל פריסה ארצית וגם בעניין של מקצועות במערכת הבריאות הממשלתית.

<רון צור: אבל אני רוצה לומר שאנחנו לא עצרנו פה את הפעולה.

<רון צור: הדבר שאני רוצה לעדכן, ומה שאתם רואים מול העיניים, אפרופו מבקר המדינה דיבר על תכניות רב שנתיות.

<רון צור: נציבות שירות המדינה, ועל זה אחראי נאדר, מקיימת תהליך של קביעת יעדים לכל משרד באופן ספציפי.

<רון צור: זאת אומרת אנחנו לא מסתפקים ב-10%, אלא מבחינתנו שמנו יעדים לכל אחד ממשרדי הממשלה.

<רון צור: מתקיים מכניזם שנקרא ועדת חריגים.

<רון צור: כל משרד שלא עומד בתכנית השנתית שלו מופיע, אני ממלא את מקומו של נציב שירות המדינה באותה ועדה ולמשרדים אנחנו עושים הקפאת קליטות.

<רון צור: זאת אומרת כל משרד שלא מגיע ליעדיו בתכנית הרב שנתית אנחנו מקפיאים את הקליטות שלו.

קארין אלהרר: מה היעד השנתי?

<רון צור: אפשר לראות בצורה מסודרת מול משרדי הממשלה.

<רון צור: יש פה לכל אחד מהמשרדים את היעד השנתי שלו ואת היעד הרב שנתי.

<רון צור: אפשר לראות את זה באופן כללי.

<רון צור: זה לא ש - - -

קארין אלהרר: אבל איך קבעתם יעד לכל משרד?

קארין אלהרר: מה הקריטריונים?

<רון צור: כל משרד נדרש היה להגיע, להציג את התכנית שיש לו, הוא הציג את הצפי לקליטות, צפי לפרישות.

<רון צור: ישנם משרדים שבגלל שהם קטנים אין להם צפי פרישות אז אין להם דרך לקלוט, אנחנו התייחסנו לכל משרד באופן אישי ובסופו של דבר כל אחד מהמשרדים הללו, אם אינני טועה בשנה שעברה הציגו 51 משרדים מתוך סך משרדי הממשלה לוועדת החריגים את התכנית שלהם ונקבעו יעדים קונקרטיים.

<רון צור: הדרך הזאת מאפשרת לנו גם לייצר סוג של רציפות של פעולה, זאת אומרת אני מניח שאנחנו עולים מדי שנה ב-0.5% בשירות המדינה כבר שלוש שנים בגלל התכנית הרב שנתית הזאת.

קארין אלהרר: אין לי פה נתונים משנים קודמות, זה רק מ-2016.

קארין אלהרר: אני אשמח לקבל נתונים גם על שנים קודמות כדי לראות את העלייה.

<רון צור: בשמחה.

<רון צור: יש את הדוח השנתי, שעומד על - - -

יוסף ג'בארין: זה –0.5% בשנה.

<רון צור: אנחנו עולים כל שנה כבר שלוש שנים בכ-0.5% וזה לא רק מערכתי, אלא גם אל מול כל אחד מהמשרדים עצמם.

קארין אלהרר: אני חייבת לומר, אני מבינה למה לא במערך הסייבר, אבל אני לא מבינה למה לא בלשכת הפרסום הממשלתי, אני לא מבינה למה לא במשרד לשוויון חברתי.

קארין אלהרר: זה בדיוק הצמתים, זה בדיוק המקומות שדווקא שם הייתי מצפה לראות יותר.

<רון צור: אנחנו מסכימים.

<רון צור: זה לא שאנחנו נמצאים פה בעמדה שאנחנו חושבים אחרת.

<רון צור: אני אומר הפוך - - -

קארין אלהרר: במכון לבטיחות בדרכים.

<רון צור: למסר לפה, לוועדה הזאת, חשוב לי שאתם תבינו שאל"ף, יש תכנית, יש הסתכלות רב שנתית, אנחנו לא מסתפקים בלדבר במספרים כלליים אלא יש מול כל משרד ומשרד תכנית ואנחנו מה שנקרא נמצאים בנקודות בקרה, צ'ק פוינטס, על כל אחד ממשרדי הממשלה מדי שנה.

קארין אלהרר: יש לכם התאמות שאתם עושים במבחני קבלה לעבודה?

קארין אלהרר: איזה משהו שהוא אקסטרה במקרה הזה?

<רון צור: אני רוצה לומר שלמיטב ידיעתי אין שונות בקליטה לעבודה.

<רון צור: צריך לזכור שבסוף, העובד, לאחר שייקלט, הוא חייב להשתלב בתוך המערכת.

<רון צור: אין התאמה היום, למיטב ידיעתי.

<רון צור: אם תרצו אני אבדוק את זה תוך כדי הוועדה ואני אתן תשובה מיידית.

קארין אלהרר: אני אשמח.

<רון צור: אני כן רוצה לדבר על כך שאנחנו נכנסים עכשיו לפרויקט שהמטרה שלו להתאים ולתרגם לשפה הערבית את פורטל המועמדים לשירות המדינה.

<רון צור: זאת אומרת עכשיו בימים אלה אנחנו יושבים במצב שבו, בשביל להגדיל את הנגישות, ותיכף נדבר כמה מילים על הנושא של הבכירים, כי אני כן רוצה להתייחס לנקודה הזאת, של איך להגיע למצב שלא רק נהיה עם 10% של עובדים, אלא גם נבטיח שאנשים יתקדמו בתוך המערכת, אז אני רוצה לומר - - -

קארין אלהרר: לא רק התקדמות.

קארין אלהרר: אני גם רוצה לדעת, וזה דבר שלא נמצא בטבלה, מה התפקיד.

קארין אלהרר: כי אם יש שלושה עובדים במשרד האוצר, אבל כולם במשרות מאוד מאוד נמוכות, אז זה לא באמת - - -

<רון צור: אז אני אדבר על זה.

<רון צור: קודם כל זה הנתון בשביל להראות לכם שיש תכנית, יש הסתכלות רב שנתית ויש תהליכי בקרה.

<רון צור: עכשיו נדבר קצת על הנושא הזה של איך לראות את האוכלוסייה הערבית מגיעה לעמדות מפתח והשפעה.

<רון צור: קודם כל הוכנה תכנית שנקראת עתודות לישראל, היא תכנית שהוצגה לפני הממשלה לפני משהו כמו חצי שנה, עבדנו עליה כשנה וחצי, תכנית בהובלת משרד ראש הממשלה, בשילוב עם נציבות שירות המדינה.

קארין אלהרר: דרך אגב, יש פה נציג משרד ראש הממשלה?

<קריאה: כן.

<רון צור: ותכנית עתודות לישראל היא כזאת שמדברת איך אפשר להזרים פנימה, מתוך הסתכלות עתידית על מי האנשים שיישבו בעמדות מפתח, את מיטב האנשים, אפרופו מיצוי פוטנציאל של מדינת ישראל.

<רון צור: קודם כל בכל תכניות עתודה מושם דגש מוכוון לקליטת אוכלוסייה ערבית, בדרך כלל כמות הייצוג היא גדולה יותר אפילו מגודל האוכלוסייה, הבולטת ביותר זה צוערים לשלטון מקומי, אם אינני טועה, שם מדובר כבר על כ-30% מקרב האוכלוסייה הערבית.

<רון צור: מהבחינה הזאת אנחנו שמים דגש מאוד גדול קודם כל על נקודת הכניסה לשירות המדינה.

<רון צור: דבר שני, בעקבות הרפורמה בשירות המדינה השנה אנחנו מתחילים בפרויקט שנקרא עתודות לסגל הבכיר.

<רון צור: אני לא רוצה להעמיס את הפורום באינפורמציה, אבל בגדול עד כה שירות המדינה לא ייצר איזה הסתכלות עתיד בדבר העתודה שלו.

<רון צור: כשהתפנתה עד לא מזמן משרה בסגל הבכיר, מי שהתמודד התמודד וזה היה תהליך של בחירה תוצאתית.

<רון צור: הרפורמה משנה את התפיסה הזאת, היא באה ואומרת בואו נסתכל משהו כמו שנתיים או שלוש לפני, נראה מי הם האנשים הרלוונטיים ומתאימים להיות עתודה ניהולית ובסוף את הבחירה נעשה מתוך אותו מאגר.

<רון צור: העתודה היא נקודה מאוד משמעותית, לוודא שייצוג הולם באופן כללי, לא רק לאוכלוסייה הערבית, זה נקודת השפעה מאוד גדולה, כי מי שייכנס לעתודה הניהולית בהגדרה יגיע גם לניהול.

קארין אלהרר: הדעת נותנת, זה לא מחויב המציאות.

קארין אלהרר: זה לא מחויב המציאות, אבל בזה בהחלט המסלול.

<רון צור: אני אומר לכם, זאת נקודת ההשפעה.

<רון צור: לנקודת הבחירה זה כבר מאוחר מדי, אנחנו צריכים לדאוג שאנשים שנמצאים בדרגי הביניים הם אלה שיעשו את הצעד קדימה.

<רון צור: אז עניינית אני רוצה לומר, בשנה הזאת מתחילה לעבוד התכנית הזאת שנקראת עתודות לסגל הבכיר, אנחנו נקפיד להכניס שם גם את הערבים, אנחנו נקפיד לעשות ייצוג הולם, 50-50, כך אמרנו, לנושא נשים, אנחנו נוודא שמי שנכנס לעתודות ניהול יהיה ייצוג הולם נאות כדי שבעוד עשר שנים דיון מהסוג הזה לא יצטרך להתקיים, על נושא של ייצוג.

<רון צור: אני מדבר על שכבת הסגל הבכיר בשירות המדינה.

<רון צור: ומשהו פרקטי שנעשה רק לפני חודש, אני יכול לומר שפתחנו את המדרשה הלאומית, זה גוף שמכשיר את בכירי שירות המדינה ואני חייב לומר, כשיצא הקול קורא אף אחד מהמגזר הערבי לא הציג את מועמדותו לתכנית.

<רון צור: אנחנו עשינו - - -

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול שאלה, אני לא מתרשמת, כשאין מועמדויות, שזה בהכרח מהסיבה שאין מועמדים מתאימים.

<רון צור: נכון.

קארין אלהרר: אני מנסה לחשוב עם עצמי איפה החסם.

קארין אלהרר: זה משהו שאתם - - -

<רון צור: אז רציתי לומר לך, שאל"ף, אנחנו פנינו באופן יזום, היום יש בתכנית שלושה אנשים שמייצגים את המגזר הערבי בתוך התכנית.

<רון צור: זה קשור לאמירה, צריכים לעשות פעולות פרו אקטיביות.

<רון צור: זה לא עובד לבד.

<רון צור: יש פה חסמים תרבותיים, אני לא יודע מה, אני באמת אומר, אני חושב שזה משהו - - -

קארין אלהרר: לא, מה אתם עושים?

<רון צור: אז אני אומר, אנחנו עושים פעולות אקטיביות.

קארין אלהרר: שבאות לידי ביטוי איך?

<רון צור: נניח נפתחה תכנית, אנחנו עשינו סבב טלפוני ודיברנו עם אדם אדם, מתוך האנשים הרלוונטיים לפוטנציאל והבאנו אותם לתכניות.

קארין אלהרר: איך אתם מאתרים את הפוטנציאל?

<רון צור: יש לנו רשימות מסודרות לכל מה שקשור לאנשים רלוונטיים.

<רון צור: נניח במקרה הזה שדיברתי על תכנית של הסגל הבכיר, שהיא תכנית של המדרשה הלאומית, הייתה לנו את הרשימה של כל האנשים שרלוונטיים לתכנית הזאת.

<רון צור: הרמנו טלפונים ו - - -

קארין אלהרר: איך?

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין.

<רון צור: אנשים שמכהנים בסגל הבכיר בשירות המדינה.

קארין אלהרר: תראה, זה אותה ברנז'ה כל הזמן, אתה מדבר על אותם 40 איש.

<רון צור: לא, אני דיברתי עכשיו על השכבה של המכהנים.

<רון צור: אני מדבר על העתודות - - -

קארין אלהרר: בסדר, אוקיי.

קארין אלהרר: המטרה שלנו, ברור לי שגם שלכם, היא להכניס אוכלוסייה חדשה שלא נמצאת בתוך המיליה הזה של המכהנים.

קארין אלהרר: אז נשאלת השאלה, האם אתם עושים פעולות פרו אקטיביות לאתר אנשים שלא נמצאים אצלכם במאגרים?

<רון צור: אז אמרתי שלגבי עתודות לישראל, נעשה, נעשו פעולות של ריצ'ינג אאוט, נעשו כנסים ממש במגזר עצמו.

<רון צור: אני עצמי הייתי בשבוע שעבר בימה, בבית ספר תיכון משגע, ששם הילדים מדהימים וסגל חינוכי נהדר.

<רון צור: לפני שאתה הולך מילה.

<רון צור: תגיד כמה מילים, כי הוא מוביל את עיקר ה - - -

קארין אלהרר: כן, נאדר.

<נאדר אלקאסם: קודם כל אני מתנצל.

קארין אלהרר: להבא, נא להודיע לנציב שאם הדיון מתחיל בתשע - - -

<נאדר אלקאסם: לא, הדיון היה בתשע וחצי, הזזנו.

קארין אלהרר: לא, בסדר, אני לא פועלת על פי לוח הזמנים של הנציב, עם כל הכבוד.

<נאדר אלקאסם: קודם כל את פתחת עם הערה מדוח מבקר המדינה.

<נאדר אלקאסם: דוח מבקר המדינה הוצג לנו עם טיוטה, כפי שנהוג תמיד, והנתונים שמוצגים שם הם נתונים נכונים לשעתו.

<נאדר אלקאסם: אז דוח מבקר המדינה, כמובן שהנתונים - - -

קארין אלהרר: אז עלה האחוז בבנק ישראל וברשות שדות התעופה ובנמל אשדוד?

<נאדר אלקאסם: בבנק ישראל - - -

קארין אלהרר: לא ברשויות, במקומות אחרים זה עלה.

<נאדר אלקאסם: עלה, ברור.

<נאדר אלקאסם: כל הזמן זה עולה.

קארין אלהרר: בממוצע 0.5% כל שנה?

<נאדר אלקאסם: אני לא חושב שנכון עכשיו להיכנס פרטנית - - -

יוסף ג'בארין: לא צריך להגזים, נאדר.

יוסף ג'בארין: הדוח לא ישן, זה דוח חדש.

יוסף ג'בארין: בסדר, קיבלו עוד אנשים שם, פיטרו עוד אנשים שם, ניגש לעיקר.

<נאדר אלקאסם: בדיוק.

<נאדר אלקאסם: אז אנחנו מדברים פה על הפעולות שאנחנו עושים כדי להגביר.

<נאדר אלקאסם: בנוסף לכל מה שרון סיפר כאן בעניין של הסגל הבכיר, של העתודות הניהוליות, יש תכניות של הנגשת מידע שאנחנו עושים עם הרשות של פיתוח כלכלי במגזר הערבי.

<נאדר אלקאסם: אנחנו מכינים קמפיין תקשורתי, אנחנו מכינים גם תכנית, כפי שרון ציין, בעניין של צוערים לאוכלוסייה הערבית.

<נאדר אלקאסם: אנחנו ביקשנו גם מהרשות שידברו עם מוסדות חינוך במגזר הערבי, גם אנחנו יכולים לדבר איתם, שיפעלו כמו שפועלים באוניברסיטאות ארציות רגילות, שכל מכללה כזאת או אוניברסיטה, שתפתח מסלולים של מתנדבים מתוך הסטודנטים של אותו מוסד שיתנדבו בתוך שירות המדינה וזה כדי לחשוף אותם לשירות המדינה במקצועות שהם לומדים, שהם יקבלו התנדבות בשירות המדינה על חשבון נקודות זכות באותה מכללה.

<נאדר אלקאסם: אלה תכניות שאנחנו עושים עם האוניברסיטה העברית, עם בן גוריון, עם ספיר, עם המכללה למינהל, האוניברסיטה הפתוחה.

<נאדר אלקאסם: אין שום סיבה שמוסדות חינוך ערביים גם לא יכינו תכניות כאלה ואנחנו רואים את התוצאות הטובות של האנשים האלה.

<נאדר אלקאסם: הם נכנסים, נחשפים, ואלה פוטנציאל העתודה של עובדי מדינה עתידיים, כמובן לשאר האזרחים.

<נאדר אלקאסם: כמו כן אנחנו חושבים להקים צוות ייעוץ, גם אחרי הישיבה שהייתה לנו אצל הנציב עם המגזר השלישי ועם אזרחים, כי היעד, כמו שחבר הכנסת אחמד טיבי אמר, של 10% הוא יעד ישן שעכשיו השגנו אותו, אבל כמובן העבודה לא נגמרה.

<נאדר אלקאסם: אנחנו רוצים להקים צוות שייעץ לנו, כי כמו שאנחנו יודעים לא כל הידע אצלנו ולא כל הידע בצד השני, כדי שנחשוב על היעד הבא, איך אנחנו מתקדמים מכאן, גם בעניין איכות המשרות, בעניין קידום העובדים בתוך שירות המדינה וגם בעניין קביעת היעד הבא, גם אם הוא יהיה יעד כללי, לזרוק מספר כמו 10% או 15%, או שיתחיל להיות יעד פר תפקיד.

<נאדר אלקאסם: למשל נגיד מהנדסים, עורכי דין, מח"ר, קלדניות, שופטים, ואז על כל יעד כזה נבנה תכנית פעולה, איזה הדרכות צריך לעשות, איזה תכניות פרסום צריך לעשות, האם צריך לשתף את האיגוד המקצועי, האם צריך לשתף את האוניברסיטאות ולהתחיל לעשות רשת עבודה מול כל הגופים האחרים בשירות המדינה.

קארין אלהרר: מתי זה מתחיל?

<נאדר אלקאסם: זה כבר התחיל, כבר היינו בישיבה אצל רון עם הרשות.

קארין אלהרר: רעיון יפה.

<נאדר אלקאסם: כן, זה רעיון שאנחנו רוצים.

<נאדר אלקאסם: הנציבות, הצעדים שלנו, ההחלטה התקבלה, כפי שהזכיר חבר הכנסת, לפני עשר שנים, החוק.

<נאדר אלקאסם: צריך להבין שהנציבות, הכיוון שלה הוא תמיד לתת למשרדים עצמאות בניהול כוח אדם, יש לכם מסגרת כללית, תתנהלו בתוך המסגרת.

קארין אלהרר: זה לגבי כל התפקידים, דרך אגב?

<רון צור: זו תפיסת העולם.

<נאדר אלקאסם: תפיסת העולם ואז אנחנו עם הזמן, גם בעקבות ועדת החקירה, גם בעקבות פניות של חברי כנסת, התחלנו להחמיר את הצעדים של כמה אנחנו מתערבים.

<נאדר אלקאסם: היום, צריך להבין, שכמעט אין שיקול דעת למשרד, היום הנציבות קובעת למשרד איזה משרות, מי קולט, איפה קולט ובאיזה תפקיד.

<נאדר אלקאסם: זה הגיע לרמה שלקחנו את החבר'ה, אנחנו מדברים על 70,000 עובדי מדינה שאנחנו עכשיו כאילו מנהלים את המשרות של שירות המדינה.

קארין אלהרר: איך זה הסתדר עם התכנית של הממשלה להפקיע מנציבות שירות המדינה את היכולת למנות?

<רון צור: נאדר מציין, ובצדק, הכיוון הוא ממש הפוך לתפיסה הכללית, אבל במקרה הנקודתי הזה זה הכרחי.

<רון צור: בתפיסה הכללית זה אומר אצילת סמכויות משירות המדינה, הגברת הגמישות הניהולית, ובהקשר הספציפי הזה התפיסה הייתה הפוכה לחלוטין, לרכז מאמץ ולהתייחס לנושא הזה באופן ריכוזי.

<נאדר אלקאסם: וזה נותן תוצאות.

<נאדר אלקאסם: אנחנו רואים שזה נותן תוצאות, יש קפיצות, יש גיוון יותר בתפקידים.

<נאדר אלקאסם: נכון, באיכות התפקידים עדיין לא הגענו, אבל גם - - -

<רון צור: נגיע לזה.

קארין אלהרר: יש לי שאלה ובקשה.

קארין אלהרר: יכול להיות שה-10% של שירות המדינה, הנתון שאתם מעידים עליו, זה בגלל שיש המון בתחום הסיעוד וכל היתר זה - - -

<נאדר אלקאסם: נכון, אבל זה עובדי מדינה.

<נאדר אלקאסם: אין מהנדסים בכל מדינת ישראל, אז אין מהנדסים, יש מחסור במהנדסים.

יוסף ג'בארין: אבל השאלה היא שיש כמה משרדים מרכזיים שבהם הייצוג הוא מאוד בעייתי, 3%-4%, ויש משרדים שהם מובילים.

<נאדר אלקאסם: בדיוק, התשובה לזה - - -

<ליאורה שמעוני: כמו שאני אזכיר בנושא הדוח, גם על האתיופים, אבל גם לגבי נשים, שאנחנו רואים שנשים נמצאות במשרות בכירות במשרד המשפטים, לצורך העניין, כיוון ששם יש ריבוי נשים.

<נאדר אלקאסם: לכן אמרתי שהתכנית - - - אומרים שיש הרבה רופאים בקרב האוכלוסייה, אחיות, יכול להיות שזה התחום שהרבה באוכלוסייה הערבית לומדים.

<נאדר אלקאסם: לכן אנחנו רוצים בשלב הבא - - -

קארין אלהרר: יכול להיות שהם לומדים כי שם מעסיקים אותם?

<נאדר אלקאסם: זה כבר לא נציבות שירות המדינה, אנחנו עדיין לא מחליטים על מה לומדים.

קארין אלהרר: לא, זו רק תזה.

<נאדר אלקאסם: בסדר, אנחנו גם לא קובעים תחבורה ליישובים.

<נאדר אלקאסם: אלה החסמים שקיימים, אלה חסמים - - -

קארין אלהרר: זה מעל לכוחכם, בסדר.

<נאדר אלקאסם: לכן אנחנו רוצים עכשיו להיכנס יותר לעומק פר תפקיד.

<נאדר אלקאסם: אם אנחנו רואים שרופאים באוכלוסייה הערבית זה 30% מהרופאים במדינת ישראל אז אנחנו כנראה נקבע יעד שבמדינה יהיו 30%.

<נאדר אלקאסם: נתחיל יותר להיכנס פר תפקיד.

אחמד טיבי: שאלה קצרה.

אחמד טיבי: מישהו יודע כמה עובדים ערבים יש בכנסת?

קארין אלהרר: שאלה מעניינת.

<רון צור: זה קשור לשירות הציבורי, אתה צודק.

<נאדר אלקאסם: עוד פעם, זה לא אנחנו.

אחמד טיבי: אני יודע, סתם שאלתי.

<קריאה: אחד.

יוסף ג'בארין: כ-4%.

אחמד טיבי: פחות.

קארין אלהרר: לפני שאתה זז, אני אבקש את הנתונים הבאים.

קארין אלהרר: אני רוצה את הנתונים שהועברו לשנים 2013 עד 2015, אני רוצה שכר ממוצע בכל משרד ממשלתי.

<נאדר אלקאסם: אני יכול, בסדר.

קארין אלהרר: ואל תפנו אותי לממונה על השכר, תארגנו את זה לבד.

קארין אלהרר: די, יש גבול.

<נאדר אלקאסם: אני יכול להוציא.

<נאדר אלקאסם: שכר ממוצע של כל העובדים?

קארין אלהרר: שכר ממוצע ב-2013-2015 פר משרד, כי אתם אומרים ש - - -

<רון צור: אין לנו, אני לא חושב שיש נתון כזה.

קארין אלהרר: שהממונה על השכר יעזור לכם.

יוסף ג'בארין: של ערבים?

קארין אלהרר: של ערבים, כן.

אחמד טיבי: אני קיבלתי בזה הרגע נתונים רשמיים על העובדים בכנסת.

<נאדר אלקאסם: מה הדוח השני שרצית?

<נאדר אלקאסם: אמרת שכר ממוצע ועוד משהו.

קארין אלהרר: פירוט תפקידים, באיזה תפקידים הם מועסקים.

<נאדר אלקאסם: זה קל, אני אשלח לך השבוע.

<נאדר אלקאסם: פירוט השכר ייקח זמן.

קארין אלהרר: יש לנו סבלנות.

קארין אלהרר: אבל לא יותר מדי זמן, כי גם הסבלנות שלנו מתי שהוא פוקעת.

קארין אלהרר: תודה רבה.

אחמד טיבי: סך הכול עובדי הכנסת 594, מספר העובדים הערבים הוא 9, מספר העובדים הדרוזים הוא 6, סך הכול עובדים ערבים ודרוזים הוא 15, שיעור העובדים הערבים והדרוזים הוא 2.5% בלבד.

אחמד טיבי: הדבר הכי מקומם, גברתי, גם בדוח וגם בנתונים שקיבלנו, שיש מקומות שהם מיועדים אך ורק לערבים והעובדים הם יהודים.

אחמד טיבי: כך למשל רשות הבדואים, 61 עובדים מתוכם רק 3 בדואים.

אחמד טיבי: כמו למשל, גברתי, במשרד, לא יודע באיזה משרד, האחראי על הדת המוסלמית הוא לא מוסלמי.

אחמד טיבי: זה קורה רק במדינת ישראל.

קארין אלהרר: הגיוני, לא?

אחמד טיבי: מאוד, לפי ההיגיון של מדינת ישראל.

אחמד טיבי: האחראי על היהודים הוא יהודי, האחראי על הנוצרים הוא נוצרי, האחראי על הדרוזים הוא דרוזי, חוץ מהמוסלמים האלה, הם לא יודעים להיות אחראים על עצמם.

קארין אלהרר: צריך לטפל בזה.

אחמד טיבי: זה מאוד מקומם.

אחמד טיבי: דווקא ברמדאן, עכשיו, היום הראשון של רמדאן, מאוד מקומם שעל המוסלמים במשרד הפנים, האחראי הוא לא מוסלמי.

קארין אלהרר: זה מצטרף לנתונים האחרים.

קארין אלהרר: חבר הכנסת ג'בארין, בבקשה.

יוסף ג'בארין: האמת היא שכשיושבים עם נציגי הרשות לפיתוח כלכלי, עם משרד האוצר, עם נציב שירות המדינה, התמונה היא טובה, אנחנו שומעים דברים מעודדים, שומעים על תכניות ועל תקציבים ולפעמים אנחנו מרגישים שאולי אנחנו בחברה הערבית, חברי הכנסת הערבים, קצת מקצינים בביקורת שלנו ואולי הדוחות של הארגונים, של סיכוי, של קרן אברהם, של האגודה לזכויות האזרח, של מוסאווה, אולי קצת מקפחים את הרשויות, אבל הנה, מגיע דוח של מבקר המדינה, שאי אפשר להאשים אותו שהוא, בין גרשיים, אוהב ערבים, לצורך הדיון הזה ויש לנו מסקנה חד משמעית, שאינה משתמעת לשתי פנים.

יוסף ג'בארין: תמונת המצב לגבי שילוב עובדים מהאוכלוסייה הערבית בתעסוקה עגומה ביותר.

יוסף ג'בארין: ביותר, אפילו לא מסתפקים במילה עגומה.

יוסף ג'בארין: כך גם לגבי הכלים התומכים בתעסוקה.

יוסף ג'בארין: אין שיפור במצב התחבורה הציבורית אל יישובים ערביים ומהם, ומי יכול להעיד על כך יותר ממני?

יוסף ג'בארין: תושב של אום אל פחם, יותר מ-50,000, בקושי יש שני קווים של שני מיניבוסים.

יוסף ג'בארין: והיצע מעונות היום לילדים בני 3 ומטה ביישובים אלה קטן ביותר.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהמילים קטן ביותר אומרת שזה כמעט שואף לאפס, אני חושב שאנחנו מדברים על פחות מ-2% של מעונות יום לבני 3 ומטה.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת קטן ביותר זה לא 20%, 30% או 40%, זה ממש 2% אולי.

יוסף ג'בארין: אנחנו גם יושבים איתך, גברתי יו"ר הוועדה, וגם את מדברת על אותם 15 מיליארד שקל, אבל בפועל אנחנו שואלים את עצמנו, דברים לא קורים, לא מתקדמים, יעדים לא מושגים.

יוסף ג'בארין: אני זוכר את חבר הכנסת טיבי, מאז שהוא נבחר לכנסת הוא מעלה את הסוגיה הזו של ייצוג הולם ושל אותם משרדים ושל היעדר נציגים ערבים והיעדר עובדים וכו' וכו' והתמונה לא משתפרת.

יוסף ג'בארין: אני מודה שאנחנו מקשיבים לדיבורים ואני רוצה להאמין, זאת אומרת אין לי סיבה לא להאמין חוץ מכשאני רואה שאין תוצאות, לכן כנראה שאנחנו משום מה מפשלים במבחן התוצאה, זאת אומרת בתוצאה זה לא קורה.

יוסף ג'בארין: כשמדברים על שירות המדינה, אז אני מסכים, בסך הכול אנחנו מדברים על 75,000.

יוסף ג'בארין: זה אולי לא יעשה את ההבדל הענקי, אבל אם שירות המדינה עצמו לא מבין את מהלכי השינוי אז ברור שיש בעיה.

יוסף ג'בארין: הדוגמאות הן כאן רבות.

יוסף ג'בארין: לא הזכרנו את משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: משרד החינוך, ש-25% מהתלמידים הם תלמידים ערבים, גם שם הייצוג בקושי מגיע ל-10%.

יוסף ג'בארין: גם במחוז, חבר הכנסת טיבי, במחוז הצפון, למשל, שמרביתו תלמידים ערבים, אתה בקושי מוצא שניים-שלושה עובדים ערבים בתוך הנהלת המחוז.

יוסף ג'בארין: ואתה שואל את עצמך האם זה ישתנה בטווח שנראה לעין, אני חייב לומר, אני לא רואה צעדים בשטח שיובילו לשינוי הזה ולכן הייתה קריאתי, אם קובעי ההחלטות מתקשים למצוא את הדרכים, אז תבואו אלינו, תשלבו אותנו, תתייעצו איתנו.

יוסף ג'בארין: אמרתי לנאדר, ואני מקווה שהוא יקנה את זה, תבואו לנצרת, תקיימו שולחן עגול עם החברה האזרחית הערבית, תדונו בנושאים האלה, תשמעו את הבעיות, תפרשו את הנתונים, יכול להיות שתוכלו לשמוע גם רעיונות איך לקדם את הדברים הללו.

קארין אלהרר: מהיכרותי את נציבות שירות המדינה זה ייעשה.

יוסף ג'בארין: בשמחה, אבל גם למה לצמצם את השיח רק לשירות הציבורי?

יוסף ג'בארין: דיברנו על מגזר ציבורי שיש בו 750,000, פי עשרה.

יוסף ג'בארין: אז שם יש עוד הרבה מה לעשות ואפילו יש הרבה תיקוני חוק שצריך לעשות.

יוסף ג'בארין: אנחנו יודעים שעד היום תיקון החוק בעניין, למשל, ייצוג הולם בקרב עובדים של חברות ממשלתיות הורחב לנשים, הורחב לחברה הדרוזית והצ'רקסית, לא הורחב לגבי האוכלוסייה הערבית.

יוסף ג'בארין: תרשו לי, לא ראיתי טמטום כזה בחקיקה, שמרחיבים חקיקה ובוחרים דווקא את האוכלוסייה הדרוזית מתוך האוכלוסייה הערבית, ללא שום סיבה.

יוסף ג'בארין: זה לא שהייצוג שם הוא יותר בעייתי וכדומה, ודווקא האוכלוסייה הכי זקוקה, שמבקר המדינה בא ומתריע, אף אחד לא דואג לה.

יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם זה חלק מהסמכות של הנציב, אבל למה שהנציב לא יהיה שותף?

יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם הוועדה לביקורת המדינה תוכל להיות שותפה כאן, להרחבת החקיקה.

יוסף ג'בארין: אמנם זה לא יפתור לנו את הבעיה, אבל לפחות שיהיה לנו כלי משפטי שאפשר להסתייע בו.

יוסף ג'בארין: אני מדבר על ייצוג הולם בחברות ממשלתיות, בתאגידים הציבוריים, בתאגידים העירוניים, בכלל בשלטון המקומי.

יוסף ג'בארין: אז דווקא האוכלוסייה שמצבה הכי בעייתי בתחום הייצוג זוכה להכי פחות הגנה בחוק.

יוסף ג'בארין: לגבי מה שצריך לעשות, אני מניח שמשרד מבקר המדינה מכיר את הדוח של בנק ישראל ושל אוניברסיטת תל אביב 2013, דוח מאוד מקיף, מאוד מקצועי, נסמך על כל הנתונים הרשמיים ויש בו פירוט של הצעדים שצריך לעשות שאני מניח שקובעי המדיניות, גם במשרד האוצר, מכירים את זה.

יוסף ג'בארין: שם מדברים, אגב, על 8 מיליארד שקל שצריך להשקיע במסגרת של חמש שנים.

יוסף ג'בארין: אנחנו היום שלוש שנים אחרי הדוח ואולי לא הושקע גרוש.

קארין אלהרר: אני רואה את נציג משרד ראש הממשלה מחייך, אולי זה לא נכון.

יוסף ג'בארין: לא, אם הוא מחייך זה סימן של הסכמה.

קארין אלהרר: לא בטוח.

יוסף ג'בארין: אז אחת, תיקוני החוק שנדרשים, ושתיים, תקציבים וכסף.

יוסף ג'בארין: דיברנו על אותם 15 מיליארד שאף אחד לא יודע מאיפה בכלל מקור הסכום הזה.

יוסף ג'בארין: אני מסכים עם חבר הכנסת טיבי, שהמקור היה בכלל טעות בעיתון דה מרקר או בעיתון הארץ, שגם אני הופתעתי כשראיתי ומאז כולם חוזרים על זה.

יוסף ג'בארין: אבל גם אותם 10 מיליארד שמדברים עליהם, קיים סימן שאלה גדול בכלל מה זה הסכום הזה ומה עושים בו וכדומה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה רק להגיד לך שהסכום הזה, הובטח בהתחלה שיהיה בתוך תקציב המדינה, בינתיים עבר תקציב המדינה, אחר כך הובטח שהסכום הזה יוגש לנו עד סוף 2015, לא הוגש לנו, עכשיו עוד מעט סוגרים את תקציב 2017 ו-2018 ובכלל החברה הערבית ונציגי החברה הערבית אינם מעורבים בתקציב הזה ולא מובן בכלל מה קורה עם ה-10 מיליארד.

יוסף ג'בארין: אז יש הצעות ויש תכניות עבודה והכסף עדיין מחכה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: בבקשה, חבר הכנסת סעדי ואני רוצה גם להגיע לנציגי המבוקרים, כי באנו לקבל תשובות.

אוסאמה סעדי: כמובן, אני לא אאריך אחרי שחברי, חבר הכנסת טיבי, שמלווה את הנושא הזה הרבה שנים וגם מה שאמר חברי, חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

אוסאמה סעדי: קודם כל אני מברך את המבקר על הדוח החשוב וגם על זה שאת הפתיחה, לא רק שבשפה העברית כתבו את זה, אלא גם בשפה הערבית.

אוסאמה סעדי: הערה, אני מבקש שהתרגום יהיה מקצועי.

יוסף ג'בארין: צריך עריכה.

אוסאמה סעדי: זה לא יפה, כשאתם עושים דוח כזה, באמת דוח חשוב מאוד, מעמיק, ענייני, כשאני קורא את זה בערבית אתה כבר מזועזע.

אוסאמה סעדי: קצת עריכה, קצת הגהה, לתת את זה למישהו.

אוסאמה סעדי: כנראה שמישהו יהודי תרגם את זה לערבית, זה לא יכול להיות.

<ליאורה שמעוני: דווקא לא.

יוסף ג'בארין: לא, אבל אלה שני תפקידים שונים.

יוסף ג'בארין: צריך להיות מתרגם לערבית ועורך לערבית.

אוסאמה סעדי: לגופו של עניין, אני מפנה את חבריי חברי הכנסת וגם את הנוכחים לסיכום.

אוסאמה סעדי: שם כותב המבקר, בעמוד 54, ש'האוכלוסייה הערבית, שיעוריה כחמישית מכלל האוכלוסייה ואולם עקב חסמים רבים ומורכבים שיעור התעסוקה באוכלוסייה זו, איכות התעסוקה שלה והכנסתה ממנה נמוכים במידה ניכרת מאלה של האוכלוסייה היהודית ושיעורי העוני בקרבה גדולים בהרבה.

אוסאמה סעדי: בשם העיקרון החוקתי של השוויון ונוכח תועלות חברתיות וכלכליות הצפויות משילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה על המדינה לשקוט על צמצום הפערים בין אוכלוסייה זו ובין כלל אוכלוסיית ישראל'.

אוסאמה סעדי: אני חושב שפה עיקר הדבר.

אוסאמה סעדי: כשאנחנו מדברים על עוני במגזר הערבי שהוא מעל 50% ובקרב הילדים כל שניים-שלושה ואנחנו מדברים על טבלת האבטלה, עשרה היישובים הראשונים שמככבים הם יישובים ערביים זה בדיוק מסביר את העניין הזה.

אוסאמה סעדי: אני הזמנתי דוח ב-2015 ממרכז המחקר והמידע שהופץ לכל חברי הכנסת והמספרים הם מדהימים.

אוסאמה סעדי: אמנם יש עלייה ואנחנו מתקרבים ליעד של ה-10% אחרי כעשר שנים, ואפשר לברך על זה, וכאשר יש התקדמות אז אנחנו כן מברכים, אבל אם אחרי עשר שנים וכאשר ה-10% האלה היו צריכים להיות מושגים עד סוף 2012 ואנחנו היום ב-2016, אז באמת אני חושב שהגיעה העת לקבוע יעד ואני פה מתחבר לדברים שאמר נאדר, שאנחנו כבר עכשיו, הממשלה ונציבות שירות המדינה, צריכים להגיע ליעד אחר, השיעור שלנו 20%, אז אני לא רוצה 20%, בהדרגה, אני חושב שהיעד הבא צריך להיות 15% וגם מבחינת האיכויות שדיבר עליהם ומבחינת התפקידים הבכירים, שאינם.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות, גברתי, מצב, אני מפנה לדוח של הממ"מ של הכנסת, שאמנם במשרד הפנים, מי שמסתכל, 38% ערבים, אבל טוב שיש הערה למטה ש-374 מהם זה אנשי דת, מואזינים ואימאמים במסגדים.

אוסאמה סעדי: זה מסביר את השיעור המנקר הזה 38%, אבל איך זה יכול להיות שברשות המסים 4%, רשות האוכלוסין 3.7%, ואני מדבר פה על רשות האוכלוסין שאני מקווה שבאמת העניין יתקדם בשנה הזאת, שאין אף לשכת רישום אוכלוסין במגזר הערבי.

אוסאמה סעדי: אין.

אוסאמה סעדי: חוץ מירושלים המזרחית, ששם בגלל סיבות ביטחוניות יש לשכה.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו עובדים על פתיחת כמה לשכות של רשות האוכלוסין בסכנין, ברהט, באום אל פחם, שלוש לשכות, אני מקווה השנה, אבל צריך שגם הפקידים יהיו מקרב המגזר הערבי על מנת להעלות את השיעור הזה, השיעור המביש הזה.

אוסאמה סעדי: הנהלת בתי המשפט, דיברנו עם מנהל בתי המשפט, לא יכול להיות, 3.3%.

אוסאמה סעדי: משרד הבריאות 3.1%, עזבו את בתי החולים ואת הסיעוד, אבל במשרד הבריאות עצמו 3.1%, במשרד האוצר 2.7%.

אוסאמה סעדי: המספרים זועקים ומדברים בעד עצמם.

קארין אלהרר: אוסאמה, אני רוצה לשמוע את התשובות.

קארין אלהרר: המספרים העצובים, שמענו.

אוסאמה סעדי: אני מבקש, כבוד היו"ר והוועדה הנכבדה, שאנחנו נקבל נתונים עדכניים וגם החלטות עדכניות שאנחנו נהיה מעורבים בעניין.

אוסאמה סעדי: נקודה.

קארין אלהרר: כך נעשה.

קארין אלהרר: אני מבקשת לשמוע את נציג משרד ראש הממשלה.

קארין אלהרר: מהדוח עולה שבסיום הביקורת שיעור הניצולים של חלק מהתקציבים שהמטרה שלהם הייתה לשפר את מצבה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה ובכלל היה חלקי מאוד ולעתים יש לומר מזערי.

קארין אלהרר: מה אחוז הניצול של התקציב בשנת 2015?

<רועי אסף: 47% ניצול של תכנית 4193, נכון למרץ 2015, 82% התחייבויות פלוס ביצוע.

קארין אלהרר: לפי הדוח לא שוריינו התקציבים שלא נוצלו.

קארין אלהרר: זה נכון?

<רועי אסף: הצוות שלי ואני כתבנו את ההחלטה בשנת 2012 והעברנו את זה, אז גם מינו את הממונה לתעסוקה במשרד הכלכלה, עבדנו על ההחלטה, ההחלטה התקדמה בשנה הראשונה שלה, שהייתה החלטה שכל התקציב היה תוספתי של 730 מיליוני שקלים והיו עיכובים בביצוע של ההחלטה.

<רועי אסף: הרשות לפיתוח כלכלי היא גוף מתכלל, שעובדת עם כל משרדי הממשלה.

<רועי אסף: לצורך העניין, יושבים פה חבריי ממשרד הרווחה, שנבקש שיפרטו אחר כך, יש תכנית שנקראת 'אשת חיל', כל הקבוצות של תכנית 'אשת חיל' נפתחו, נכון לעכשיו, אבל הביצוע התקציבי נמוך יחסית.

<רועי אסף: מדוע הביצוע התקציבי נמוך יחסית?

<רועי אסף: קודם כל הייתה עתירה שעצרה את פתיחת המכרז בשנה, ובי"ת, עד שהם מביאים את הקבלות שמגיעות למשרד הרווחה שהן מולידות ביצוע תקציבי עובר זמן, בערך שישה-שבעה חודשים.

<רועי אסף: לכן אנחנו לא צופים שם בעיה של ביצוע תקציבי עד תום התכנית.

<רועי אסף: כמו כן אנחנו בפירוש עובדים כרגע עם משרד האוצר ומשרד הכלכלה על הארכת התכנית, לענות לשאלה שלך המדויקת, על מנת שהתקציבים שלא נוצלו עד כה, יש תחומים שהתקציב נוצל, ותחומים שלא נוצלו עד כה מכל מיני עיכובים וחסמים שונים, ינוצל עד תום.

קארין אלהרר: אני מבינה שאתה מדבר גם בשם הרשות לפיתוח כלכלי?

<רועי אסף: הרשות לפיתוח כלכלי, בזמן הביקורת היה במשרד ראש הממשלה, הרשות הועברה או עוברת כרגע למשרד לשוויון חברתי, אז אני גם הרשות לפיתוח כלכלי, רוה"מ ושוויון חברתי.

קארין אלהרר: וואו, זה הרבה תפקידים.

קארין אלהרר: אני אשאל לפני כן - - -

מיכל בירן: ראש הממשלה מהווה דוגמה בעניין.

קארין אלהרר: זו החלטה פנים משרדית, קשה לי להתערב בה.

קארין אלהרר: מתי לדעתך או על פי הצפי ינוצלו התקציבים עד תום?

קארין אלהרר: מתי נראה ניצול מיטבי של כל התקציבים?

<רועי אסף: קודם כל אני רוצה להגיד רמדאן כרים למוסלמים ותודה למאיה ובני, שעשו את הדוח הזה באופן יסודי, ולחברינו מהמפקח הכללי שליוו את התהליך.

<רועי אסף: אני חושב שאנחנו צריכים לבדוק נושא נושא בתוך תכנית 4193, כפי שעשינו בוועדת ההיגוי האחרונה, כל משרדי הממשלה דיווחו לנו בדיוק באיזה שלב הם עומדים, מה הביצוע התוצאתי, מה הביצוע התקציבי.

איתן ברושי: סליחה, למה נועדו התקציבים?

<רועי אסף: לעידוד תעסוקת נשים ערביות.

קארין אלהרר: רק נשים?

<רועי אסף: בעיקר נשים, כן.

איתן ברושי: מה זה נקרא מעשית?

איתן ברושי: מה זה אומר, למצוא מקומות עבודה?

איתן ברושי: להוציא מודעות בעיתונים?

איתן ברושי: מה זה נקרא לעודד תעסוקת נשים אצלכם?

<רועי אסף: אז אני עונה.

<רועי אסף: קודם כל דיברתם על מבחן התוצאה, ד"ר ג'בארין, שהלך בינתיים, הוא דיבר על מבחן התוצאה, בשנת 2009 היו 25.4% נשים ערביות מעל גיל 25 עד 64 בשוק התעסוקה, בשנת 2015 אנחנו עמדנו על 32.3%.

<רועי אסף: זאת אומרת במבחן התוצאה יש יותר נשים עובדות, זו עובדה, זה נתון.

<רועי אסף: המאמצים שהממשלה עושה, אגב, הם פחות חשובים מההישג התוצאתי.

<רועי אסף: גם אל"ף, יש שינויים בתוך החברה הערבית ויש גם שינויים שהממשלה עושה.

<רועי אסף: אני בתפקידי בערך שש שנים ויש גם תכנית - - -

איתן ברושי: זה התחיל הרבה לפניך.

איתן ברושי: אבל אני שואל מה ייעוד התקציב.

<רועי אסף: הכול התחיל לפניי.

איתן ברושי: לא הכול, בקטע הזה עושים הרבה.

איתן ברושי: מה ייעוד התקציב?

<רועי אסף: ייעוד התקציב הוא עידוד תעסוקת נשים.

איתן ברושי: מה זה אומר?

<קריאה: נשים ערביות לא צריכות מישהו שיעודד אותן - - -

מיכל בירן: אבל, איתן, לא צריך לנבוח עליו, הוא מנסה להסביר.

איתן ברושי: אני שואל מה אומר התקציב הזה.

<רועי אסף: אני עונה לך, אני יכול לענות לך סעיף סעיף.

<רועי אסף: מדובר על הרחבה של שני מרכזי הכוון תעסוקתי, מדובר על תכניות להכשרה להשכלה גבוהה ועל תכניות ללימוד השפה העברית, מדובר על תכנית 'אשת חיל' של משרד הרווחה לנשים מאוכלוסיית הרווחה, שישלימו את שנות לימודיהן ל-12 שנים ולאחר מכן ישולבו בשוק התעסוקה.

<רועי אסף: מדובר על סכסוך מעונות היום והעברה, נשים בישראל מקבלות סבסוד מלא על 36 שעות ובתכנית הזאת זו פעם ראשונה שהממשלה התירה לקבל סבסוד מלא על מעונות היום על 24 שעות עבודה.

איתן ברושי: ואיפה הנשים האלה הולכות לעבוד אחר כך?

<רועי אסף: קודם כל שאלת שאלה, אני עונה לך על השאלה.

איתן ברושי: כן, הבנתי, כשהן הולכות - - -

<קריאה: הם מעודדים אותן.

איתן ברושי: אבל איפה מקומות העבודה?

קארין אלהרר: אפשר רגע?

קארין אלהרר: אני רוצה גם לקבל תשובה.

<רועי אסף: שאלת שאלה, אני עונה לך, אני יכול להפסיק באמצע, מה שתחליטו, אבל - - -

איתן ברושי: הבנתי.

<רועי אסף: מדובר על עידוד אזורי תעשייה, פינוי מטרדים, תכנית לעידוד ושילוב בהיי טק, מדובר על תכנית למתמחים ומדובר גם על הסעות.

<רועי אסף: חברינו ממשרד האוצר, חשוב מאוד לציין, תומכים בנו מאוד מאוד בכל המהלכים האלה באוכלוסייה הערבית.

<רועי אסף: זה לשאלתך.

<רועי אסף: השאלה השנייה שלך, של צד הביקושים.

<רועי אסף: מתוך ה-730 מיליון שקל 250 מיליון שקל מוקצים לצד הביקושים.

<רועי אסף: הממשלה, כידוע לך, איננה שולטת בביקושים בשוק מלבד נציבות שירות המדינה, ששולטת בהם באופן חלקי.

<רועי אסף: שמעת על העבודה של נציבות שירות המדינה, כמו כן צריך לציין את העבודה הפרלמנטרית שנעשתה אצל חבר הכנסת טיבי, שחקר את הנושא לעומקו בכנסת לשעבר ויש שיפורים ושינויים במערכת.

<רועי אסף: זה בביקושים.

<רועי אסף: בתוך שוק העבודה הממשלה - - -

אחמד טיבי: רוה"מ אפילו השתתף באחת הישיבות.

אחמד טיבי: שני רוה"מים.

<רועי אסף: אל תסבך אותי בזה.

אחמד טיבי: אחד אולמרט, אחד נתניהו.

איתן ברושי: אתה עוד לא ביקרת את אולמרט?

אחמד טיבי: אני לא עורך דין.

איתן ברושי: לא, ראיתי שגם ח"כים מבקרים, שדואגים לו.

איתן ברושי: מותר לך לבדוק את המצב, אתה יכול לבקר.

קארין אלהרר: בואו נחזור לנושא.

<רועי אסף: אני ממשיך לענות.

<רועי אסף: הממשלה הקצתה רבע מיליארד שקל לעידוד הביקוש.

<רועי אסף: בנוסף לזה יש תקציבים נוספים שמוקצים לעידוד הביקושים, היינו סבסוד שכר, יש תכניות, מסלול 4/17 ו-4/18, שמפעילים חברינו ממשרד הכלכלה, לשילוב אוכלוסיית המיעוטים בשוק העבודה.

<רועי אסף: מדובר על תקציב שמיועד להסרת חסמים, הממשלה תשלם 30% ואחרי זה התקציב הולך ויורד ככל שהם ישתלבו בשוק העבודה.

<רועי אסף: התכניות עובדות, שיעורי התעסוקה עולים.

<רועי אסף: הראיה לפניכם.

קארין אלהרר: שאלה.

קארין אלהרר: תכנית 12 היישובים, הייתם אמורים להקים ועדת מעקב, היא קיימת?

<רועי אסף: תכנית 1539, פג תוקפה.

<רועי אסף: היא נחקרה בעבר על ידי דוח אחד של המבקר.

<רועי אסף: זה דוח שני של המבקר שדן בה.

<רועי אסף: סיפקנו למבקר את כל הנספחים וכל החומר הנדרש, נשלחו להם 79 - - -

קארין אלהרר: אני לא ראיתי את חומרי הגלם, אני רואה את הסופי.

<רועי אסף: היה גם דוח של ועדה בראשות המנכ"לים, היה גם פורום יישובים מקומי בכל אחד מהיישובים שבהם התנהלה התכנית ואכן בהחלטה מצוין שצריך גם פורום מקצועי באמצע.

<רועי אסף: בפועל, במהלך העבודה, ראינו שיש פורום מנכ"לים ופורום יישובים מקומי שבו יושב ראש עיר ברשות וזה מספק כי משרדי הממשלה כולם הגיעו לכל אחת מהערים, גם נציגי המחוזות וגם נציגי המשרדים, והתכנית עבדה.

<רועי אסף: בעיקר הדוח אגב מדובר על תכנית 4193 כפי שהיא מוצגת ואני סיפקתי לכם את המידע החדש על הניצול התקציבי מאז התקציב.

קארין אלהרר: עכשיו נסתכל פני עתיד.

קארין אלהרר: האמת שאני שמחתי לשמוע ב-2015 על תכנית חומש חדשה.

קארין אלהרר: זה היה ב-2015 או בתחילת 2016?

<רועי אסף: 30 בדצמבר 2015.

קארין אלהרר: 15 מיליארד.

קארין אלהרר: אל"ף, אתה יכול לעדכן אותנו מה המספר האמיתי, אולי נציג האוצר יידע להגיד לנו מה המספר האמיתי, ודבר שני, שוב, האם יש ועדת היגוי, ועדת מעקב, לאן זה מופנה, האם זה אותו דבר, זו אותה תכנית מקודם, פשוט ההקצאה של הכספים חדשה?

<רועי אסף: אתה רוצה לענות?

<מורן מזור: אני אתייחס אולי לכסף ואז תתייחס לוועדת ההיגוי.

קארין אלהרר: נו, בואו נפתור את החידה, כמה כסף.

<מורן מזור: אני אגיד שכשכתבנו את התכנית ביחד עם הרשות לפיתוח כלכלי אז המטרה הייתה לא לדבר עוד הפעם בכסף, בערכים מוחלטים, בגלל הבעיה שהייתה לנו בתכניות הקודמות שבהן התקציב היה תמיד תקציב נוסף וזה היה תכנית נוספת על התכניות הקיימות של המשרד ואז המשרדים הרבה פעמים לא התמקדו בתכניות האלה ולכן המטרה הייתה באמת לשריין תקציב מתוך התכניות הקיימות של המשרדים.

<מורן מזור: לכן אנחנו דיברנו במונחים של שיעור מתוך התקציב לתחומים מסוימים, הכי קל ואנחנו תמיד מדברים במונחים האלה, זה למשל תחבורה ציבורית, אז נקבע בהחלטה ש-40% מסך התקציב שיוקצה באותה שנה יוקצה לשיפור מצב התחבורה הציבורית במיעוטים.

<מורן מזור: במעונות יום זה 25%, אזורי תעשייה 42% וכן הלאה וכן הלאה.

קארין אלהרר: וכמה זה יוצא בכסף?

<מורן מזור: ערכים מוחלטים אנחנו יכולים לדעת לשנה מסוימת, אנחנו לא יודעים קדימה.

קארין אלהרר: אז מאיפה הגיע המספר?

<מורן מזור: זה הערכות שהתפרסמו בעיתונים, אנחנו לא - - -

קארין אלהרר: זה לא משהו שיצא מטעמכם.

<מורן מזור: לא יצא מטעמנו.

<מורן מזור: יש חשיבות להמשיך לדבר במונחים של שריון תקציבים מכיוון שאנחנו חושבים שכך גם המשרדים יתייחסו לזה בצורה ההולמת.

קארין אלהרר: כשאתה אומר על שיעור התקציב, שאלת חידוד, שיעור התקציב זה שיעור תקציב שהיה בבסיס או כולל תוספות?

קארין אלהרר: האם מדובר בתקציב מנוצל של המשרד?

<מורן מזור: לא, זה משתנה מתחום לתחום.

<מורן מזור: למשל בהיצע מעונות יום ותחבורה ציבורית, זה תמיד כסף נוסף.

<מורן מזור: זה גידול בהיצע מעונות היום וגידול בהיצע שירותי התחבורה הציבורית, וזה יותר קל להסביר את זה, שם הקצינו 100, אז 40% או 25% מתוך זה יילכו למיעוטים.

<מורן מזור: אם יש מקומות אחרים שבהם מוקצה איזה שהוא סכום, מתוך הסכום הזה החלק המסוים שבו קבענו יילך למיעוטים.

<מורן מזור: יש גם כאלה תחומים.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: אז אני חוזרת אליך, משרד ראש הממשלה.

קארין אלהרר: זה נראה לי כאילו, אני לא יודעת, באוזניים הלא מקצועיות שלי, טיפה סלט, כי בחלק זה מהתקציב התוספתי, בחלק זה בבסיס של התקציב, ומה שחסר לי פה זה מה היעד, רוצים 200 מקומות במעונות יום, רוצים 300 תחנות אוטובוס.

קארין אלהרר: זאת אומרת אני צריכה משהו יותר פרקטי.

<מורן מזור: אז אני אגיד כמה דברים על התכנית כדי להסביר את המתודולוגיה שלפיה בנינו את התכנית.

<מורן מזור: בחלק גדול מהתחומים המתודולוגיה הייתה קודם כל לבחון מה הפערים הקיימים.

<מורן מזור: למשל מעונות יום, חבר הכנסת ד"ר יוסף ג'בארין בעצם אמר שכמעט אין מעונות יום בכפרים הערביים.

<מורן מזור: זה נכון, לכן קבענו איזה שהוא שריון תקציבים שמיועד ל - - -

איתן ברושי: אבל מעונות היום נועדו לפתור את בעיית האישה שתלך לעבוד או לפתור כמה מקומות עבודה?

איתן ברושי: מה הגדרת המטרה?

קארין אלהרר: גם וגם.

איתן ברושי: אבל זו בדיוק השקשוקה הזאת, משום שלא פותרים את בעיית התעסוקה במעונות, פותרים את הפוטנציאל של העובדות, אבל מה שחסר זה מקומות עבודה וזה אתם לא עוסקים.

איתן ברושי: זאת הבעיה העיקרית.

איתן ברושי: אתם לא מבינים שחסר תעסוקה לכולם, לא רק למיעוטים.

איתן ברושי: מה, אתם חושבים שהפתרון הוא בעובדי מדינה?

איתן ברושי: זה היעד?

איתן ברושי: מעונות צריך להקים, זה לא התפקיד שלכם, יש מי שאחראי על המעונות.

קארין אלהרר: לא, הוא אחראי על הכסף.

איתן ברושי: כן, אבל זה לא הבעיה.

איתן ברושי: מה הגדרת המטרה?

<מורן מזור: אני מדבר על מעונות מפוקחים שמשרד הכלכלה מפעיל ובאמצעותם נשים יכולות לצאת לעבוד.

איתן ברושי: אני מבין, זה נכון, אבל אתם לא מספיק מבינים את הבעיה.

איתן ברושי: קודם כל התוצאות הן אומללות, בי"ת, דרכי הפעולה הן עלובות, וגימ"ל, אתם לא מזהים נכון את הבעיה.

איתן ברושי: הבעיה היא שלא הקימו מפעל אחד רציני, לא בדרום ולא בצפון, ומה שחסר זה מקומות עבודה.

איתן ברושי: את בעיית המעונות צריך לפתור בלי קשר ועובדי מדינה זה לא היעד.

איתן ברושי: היעד זה רמת הכנסה של המאה ה-21, הם לומדים את כל המקצועות כמו כולם.

איתן ברושי: רוב הערבים חיים בנגב ובגליל, אתם הזנחתם את האזורים האלה, אין מפת תעסוקה, לא הקימו שום מפעל רציני בשום מקום, אין הבחנה, לא בודקים תעודות זהות או מוצא בכניסה לאזור תעשייה.

איתן ברושי: אני ניהלתי אזורי תעשייה, מה זה הסיפור?

איתן ברושי: אתם נותנים כדורי אקמול ל - - - אתם משחקים פה בנדמה לי.

איתן ברושי: הבעיה היא שהממשלה לא יכולה לעשות תעסוקה עם 20% מענק בנגב ובגליל, אין תקציבים לשר הכלכלה, לא מוקמים מפעלים, להיפך, עוזבים מפעלים את הארץ.

איתן ברושי: אתם לא מטפלים בבעיה האמיתית.

איתן ברושי: הבעיה היא מקומות עבודה עם רמת הכנסה גבוהה.

איתן ברושי: בעניין הזה אין אפליה של האוכלוסייה הלא יהודית.

איתן ברושי: טיבי, עם כל הכבוד, מה זה חשוב להיות עובדי מדינה?

איתן ברושי: זאת הבעיה?

איתן ברושי: זה גם לא משכורות, זה לא מציאה גדולה.

איתן ברושי: אתם בודקים את זה בשטויות, כמה עובדי מדינה נקלטו, זה לא חשוב, השאלה מה רמת האבטלה ומה רמת ההכנסה.

קארין אלהרר: זה עניין של דוגמה אישית, ברושי, זה לא ה - - -

איתן ברושי: כן, אבל זה החלק הכי פשוט.

קארין אלהרר: עובדה שלא.

איתן ברושי: אבל מה יעזרו כל התקציבים?

איתן ברושי: לכן אני שאלתי, יפתחו לשכה ויהיה שם פקיד והפקיד יהיה דובר ערבית, אז מה?

איתן ברושי: לאן ישלחו את האנשים?

איתן ברושי: יש מורים בצפון שנוסעים לעבוד בבאר שבע כל בוקר, אמא עם תינוקות, באים אליי, נוסעים מאכסאל עד באר שבע בטרמפים וחוזרים בלילה, אמא לילד.

איתן ברושי: לומדים הוראה, הרבה מורים והרבה רוקחים, אבל אין להם מה לעשות עם זה.

איתן ברושי: צריכים ללכת למהלך הרבה יותר נועז.

איתן ברושי: אתם חוזרים לדוחות האלה, נמאס כבר לראות את זה ומעירים הערות באחוזים, בפרומילים.

איתן ברושי: צריכים לפתור את הבעיה האמיתית, לא בכל מיני כמה פקידים, כמה ישיבות שעושים פה, בשביל כלום.

איתן ברושי: אם לא ייצרו מקומות עבודה בהיקף גדול בנגב ובגליל לא יהיה פתרון, לא לערבים ולא ליהודים.

איתן ברושי: הפתרון הוא פתרון מרחבי.

איתן ברושי: חוזרים לאזורי תעשייה של איזה רשות, באמת, לא בודקים מוניציפאלית מי עובר מרשות לרשות לתעסוקה והתחבורה נחוצה לכולם, ודין הכפר הערבי כדין הכפר היהודי, הוא תלוי לא מה יקרה בתוך הכפר, אלא מה יקרה בין הכפרים, מה יקרה במרחב של האפשרויות.

איתן ברושי: בזה אתם לא עוסקים, לכן הבעיה היא לא המגזר הערבי, הבעיה היא תעסוקה בנגב ובגליל ואם נפתור את זה נפתור גם את הבעיה של המגזר הערבי.

איתן ברושי: אתם לא מטפלים נכון בבעיה וזה לא יכול להימשך יותר, המחדל הזה.

איתן ברושי: פה יושבים אנשים שונים ואומרים דברים שונים, אין ראייה כוללת, אין בקרה ומעקב, כל אחד מנהל איזה חנות מכולת קטנה ואנחנו רחוקים מפתרון.

קארין אלהרר: אולי תצטרפו לממשלה, תהיה שר הכלכלה.

מיכל בירן: מצאת את מי לשכנע.

אחמד טיבי: כן, חבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: אל"ף, התפרצת לדלת פתוחה כי לפני שנכנסת אמרתי שתחבורה ציבורית ומשפחתונים זה דבר חשוב, טוב שיהיה, אבל עדיף שיהיו מקומות עבודה בתוך היישובים הערביים שהם מין בתי מלון כדי שהנשים או הגברים הערבים יילכו לעבוד ביישוב היהודי השכן.

אחמד טיבי: לכן אני מסכים איתך שהמדיניות הכללית היא היעדר מקומות עבודה ותעסוקה בתוך היישובים הערביים.

אחמד טיבי: אין אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: אנחנו כל הזמן אומרים, אין אזורי תעשייה ביישובים הערבים.

אחמד טיבי: אגב, דיברת על נגב וגליל והדגשת את זה.

אחמד טיבי: במשרד לפיתוח הפריפריה נגב וגליל עובדים 56 אנשים, מתוכם ערבי אחד.

אחמד טיבי: אם הוא רואה אותנו, שיתקשר, אני רוצה לבדוק מי הוא.

איתן ברושי: מי זה, שיש כזה בכלל.

אחמד טיבי: מה היתרונות שלו.

אחמד טיבי: נשאלתי כמה ערבים יש בבנק ישראל וממתי.

אחמד טיבי: אני התחלתי את המאבק לגבי תעסוקת ערבים בבנק ישראל לפני כמה שנים ואני יכול לגלות עכשיו שקיבלתי מידע פנימי, מתוך בנק ישראל, 'יש בעיה, לא מעסיקים אתכם', יהודי מסר לי את זה, 'תטפל בבעיה', ואז התחלנו להציף את הבעיה והתברר שבמשך שנים רבות מתוך כ-850 עובדים אין ולא ערבי אחד.

אחמד טיבי: אז הצגתי את זה בכנסת, בתקשורת, בכל מקום, לאחר כשנה המאבק נשא פרי ו - - -

קארין אלהרר: אני רק רוצה לציין שיש גם יהודי טוב.

אחמד טיבי: יש, יש.

אחמד טיבי: ואז פתאום אחרי שנה אנחנו רואים הודעה לתקשורת, עלייה בשיעור הערבים בבנק ישראל, התקבל ערבי לבנק ישראל.

איתן ברושי: עלייה של 100%.

אחמד טיבי: היא יודעת, היא מכירה את הבדיחה שלי, רבותיי, כמה העלייה הייתה, ברושי?

איתן ברושי: 100%.

אחמד טיבי: אתה טועה, זאת עלייה של אינסוף, מ-0 ל-1.

אחמד טיבי: הבנת איפה הטעות שלך?

אחמד טיבי: זה עלייה אינסופית בשיעור הערבים בבנק ישראל.

אחמד טיבי: אז מאז זה אחד, שניים והם פורשים, יורד לאפס, עולה לאחד או לשניים.

אחמד טיבי: ואז פעם היה מכרז לגבי דרושים סטודנטים לבנק ישראל, העבודה, סופרים כסף, למטה באותיות קטנות, התנאי יוצאי צבא.

אחמד טיבי: ואז אני תהיתי, רבותיי, תגידו בבנק ישראל סופרים כסף תחת אש?

אחמד טיבי: אפשר גם עובדים ערבים, סטודנטים ערבים יכולים לספור כסף.

אחמד טיבי: לכן יש כאן משהו בִּילד אִין, מדיניות.

אחמד טיבי: ובניגוד למה שאמרה לך היושבת ראש, אל תצטרפו לממשלה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

איתן ברושי: נשקול את זה.

קארין אלהרר: מצאת למי להגיד.

אחמד טיבי: ידעתי למי להגיד.

קארין אלהרר: אדוני נציג האוצר, בבקשה.

<מורן מזור: אני אגיד מילה, יש התייחסות בתכנית לגבי אזורי תעשייה מרחביים, זה תחום חשוב שאנחנו מבינים את הפוטנציאל שלו, יש התייחסות גם לצד ההיצע, גם לצד הביקוש וגם לעידוד עסקים קטנים וגם לעידוד תעסוקה.

<מורן מזור: יש התייחסות לזה בתכנית שאני מקווה שתישא פרי, זה תחום קשה, אבל אני מקווה שהיא תישא - - -

קארין אלהרר: מה היעד?

<מורן מזור: יש שם גם שריון תקציבים.

<מורן מזור: מתוך סך התקציבים שמוקצים לנושא יש תקציבים שמיועדים לנושא.

<מורן מזור: זה אחד הנושאים - - -

קארין אלהרר: אדוני, אני חייבת לומר, שריון תקציבים היה בעבר.

<מורן מזור: לא, לא היה.

קארין אלהרר: לא היה בעבר?

<מורן מזור: חד משמעי לא היה, זה חדשני לחלוטין, לגמרי.

קארין אלהרר: שריון זה אומר לא יזוז לשום תכנית אחרת אלא לעניין הזה?

<מורן מזור: זה אומר שיש אחוז מסוים שלא יזוז אלא לעניין הזה.

קארין אלהרר: אני פשוט מנסה להבין, זה מבחינת האוצר, אני מבינה, אתם לא עוסקים ביותר מהעניין, אבל משרד ראש הממשלה או משרד הכלכלה, מה עושים כדי שהדבר הזה יקרה, איזה פעולות מעבר להקצאת הכספים החשובה?

<רועי אסף: קודם כל אני אשלים את התשובה לשאלה שמורן ענה על החלק התקציבי שלה.

<רועי אסף: ההחלטה הזאת מחולקת, למעשה, כמו שאמר מורן, לשריון תקציבי וגם לתקציבים תוספתיים אבל גם לקביעת יעדים, הם יכולים להיות חברתיים, לצורך העניין בתחום החינוך.

<רועי אסף: אם משרד החינוך קובע החלטה קובעת שיוקם צוות, שכבר הוקם, והוא יגיש את ההמלצות שלו ליעדים.

<רועי אסף: זה בסעיף 1 בהחלטה, החלטה 922 מ-30 בדצמבר, סעיף 1.

<רועי אסף: זה לא בוקר בדוח המבקר, כי ההחלטה עוד לא התקבלה בזמן הביקורת, אבל יש שם בפירוש קביעת יעדים מדידים.

<רועי אסף: חבר הכנסת ברושי, ראיתי שהוא אמר והלך, אבל יש תשובות.

מיכל בירן: אני אמסור לו, יש פרוטוקול בכנסת.

<רועי אסף: בתחום ההשכלה הגבוהה, בהחלטה 922, שוב פעם, בסעיף ההשכלה הגבוהה נקבעו יעדים, הממשלה המליצה על יעדים לקביעת סטודנטים בכל אחד מהתארים, תואר ראשון, תואר שני, תואר שלישי, ות"ת קיבלו החלטה בהתאם להחלטת הממשלה שקיבלו את היעדים האלה, מכאן שההחלטה הזאת מחולקת גם לתחומים שבהם יש קביעת יעדים מדידים.

<רועי אסף: אני מזכיר את החלטת הממשלה שקבעה את שיעורי התעסוקה לפני הרבה מאוד שנים ולאורה, למרות שההחלטה הייתה ללא תקציב, קביעת היעד אכן הייתה מאוד מאוד חשובה, כי לאור היעד הזה נבנו החלטות הממשלה המתוקצבות והכלים הנזכרים.

<רועי אסף: אני חושב שאולי כדאי שגם חברינו ממשרד הכלכלה והרווחה והבריאות, שנמצאים פה, שיגידו קצת מה נעשה בשטח לאור הביקורת של חברי הכנסת.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: המועצה הלאומית לכלכלה, יש פה נציג?

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: טוב.

קארין אלהרר: לפני כן, בנק ישראל בוודאי רוצים להגיב על הנתון.

<פנינה קרן: מאוד.

קארין אלהרר: פנינה קרן, בבקשה.

<פנינה קרן: אז קודם כל אני מודה לכם שנתתם לי את ההזדמנות קצת לספר.

<פנינה קרן: חבר הכנסת טיבי, אני מאוד אשמח לספר מה השתנה.

<פנינה קרן: אני סמנכ"ל משאבי אנוש בבנק ישראל ולקחתי את זה כיעד אישי.

<פנינה קרן: אני רוצה לספר לך שראש המטה שלי, זה תפקיד בכיר, הוא ערבי, ולקחתי אותו בין השאר כדי שיסייע בידי להביא יותר ערבים.

אחמד טיבי: הוא הערבי היחידי בבנק?

<פנינה קרן: לא, אני תיכף אספר.

<פנינה קרן: ברשותך.

<פנינה קרן: כרגע וגם בדוח שהופיע היה נתון דאז, לאותה עת שנתבקשנו, של 8 ערבים, ומה שאני רוצה גם לפרט ולומר, שרובם אנשי מקצוע, דהיינו כלכלנים, אנשי מחשוב, ואני רוצה גם לומר שבנק ישראל, וראוי פעם אחת לומר את זה, אין בו כל כך הרבה תפקידים.

<פנינה קרן: אין בו מגוון כל כך גדול של תפקידים - - -

אחמד טיבי: אבל יש בבנק הרבה יהודים.

<פנינה קרן: יש בו היום גם אתיופים, יש בו היום - - -

אחמד טיבי: מעט מאוד ערבים והרבה יהודים.

אחמד טיבי: מתברר שיש בו תפקידים.

אחמד טיבי: המשפט שלך מאוד לא מוצלח.

<פנינה קרן: יש בו - - -

אחמד טיבי: יש בו 900 עובדים.

אחמד טיבי: מה זה אין בו מגוון תפקידים?

<פנינה קרן: אבל רובם, הפיזור שלהם הוא לא בהרבה תפקידים.

אחמד טיבי: שיעבדו, כן, בתוך.

<פנינה קרן: הוא לא בהרבה תפקידים, רוב התפקידים הם בתחומי הכלכלה, עריכת דין, אין לנו - - -

אחמד טיבי: את יודעת כמה ערבים הם עורכי דין, כמה ערבים הם כלכלנים, חשבונאות, מחשבים?

<פנינה קרן: אז אני אעדכן אותך.

<פנינה קרן: כרגע הוספנו תקנים לגיוס ערבים בשנה האחרונה.

<פנינה קרן: הוספנו תקן כדי לגייס מתמחה ערבית ללשכה המשפטית.

<פנינה קרן: ראינו שיש מועמדת, הוספנו תקן.

<פנינה קרן: הוספנו תקן לעובד ערבי בחדר השווקים והעסקאות.

<פנינה קרן: זאת אומרת לקחתי את זה כיעד אישי וברגע שאני רואה שניגש מועמד ערבי או שפרסמנו מכרז מועדף ויש מועמד מתאים אני מוכנה אפילו להוסיף תקנים.

<פנינה קרן: גם הבנק מוכן, לא רק אני.

<פנינה קרן: אני רוצה לספר שמאז שנכתב הדוח, וזאת מגמה שאני מברכת עליה והיא באה במאמץ רב, זאת אומרת מ-8 עובדים, היום כבר יש לנו 11 עובדים תוך תקופה מאוד קצרה, וארבעה מועמדים שאנחנו ממתינים לסיום הבדיקות.

קארין אלהרר: הדוח פורסם לפני שלושה שבועות, לא?

<פנינה קרן: הוא נבדק קצת לפני.

<פנינה קרן: אבל ראו, תוך תקופת הזמן הזאת ארבעה מועמדים מתוך המספרים, מעבר למספרים - - -

מיכל בירן: עדיין, מתוך 900 זה - - -

<פנינה קרן: לא 900, קצת פחות.

אחמד טיבי: מה השיעור של הערבים בבנק ישראל?

<פנינה קרן: אם יתקבלו אלה שכרגע דיברתי עליהם הוא יעלה ל - - -

קארין אלהרר: לא הבנתי, אם?

קארין אלהרר: הם לא התקבלו?

<פנינה קרן: לא, יש אצלנו בדיקות.

<פנינה קרן: הם התקבלו, אבל הם צריכים לסיים את הבדיקות שצריך.

<פנינה קרן: לבנק ישראל יש שורה של בדיקות.

אחמד טיבי: ואם יתקבלו?

<פנינה קרן: אם יתקבלו זה יעלה ל-1.5% תוך תקופת הזמן הזאת, במקום 1%.

מיכל בירן: במקום 20%.

אחמד טיבי: זו עלייה דרמטית.

<פנינה קרן: מבחינתי כן, כי אני רוצה לספר לך שאני עושה מאמצים.

<פנינה קרן: אני מסתכלת על הצד ה - - - הדבר הזה מאוד דינמי ופעיל, מועמדים ניגשים היום, ארבעה מועמדים שהודענו להם, זה גם חשוב להיאמר בתקופת הזמן הזאת שקיבלנו אותם, משיקולים שלהם הם דחו את המועמדות.

<פנינה קרן: גם זה קורה.

<פנינה קרן: זאת אומרת אם תיאורטית הם היו מסכימים היו לנו עוד ארבעה.

<פנינה קרן: זה שיש דינמיות כל כך רבה בהגשת מועמדות ובקבלה תוך תקופת זמן זה תוצר של הרבה מאוד מהלכים יזומים שאנחנו עושים.

<פנינה קרן: אנחנו עובדים עם קו משווה, פונים לאוניברסיטאות.

<פנינה קרן: אם היה מספיק זמן הייתי מפרטת מה עשינו בחצי השנה האחרונה, ואני מברכת על זה וזה יעד אישי שלי.

קארין אלהרר: אני רק אומר, עלייה מ-1% ל-1.5%, אני מבינה שהיא אולי בעמל רב, אבל זה עדיין כמובן לא קרוב למספר שאנחנו שואפים אליו.

<פנינה קרן: כן, אני מקווה שנגיע לשם.

קארין אלהרר: לכן אני מציעה, בנק ישראל זו דוגמה אחת, יש גם את רשות שדות התעופה ונמל אשדוד ומיד אני אתן לך, ואני באמת חושבת, הנתונים האלה הם נתונים מבישים, במיוחד כשאני שומעת ממך שזה רק כי לך זה חשוב.

קארין אלהרר: כנראה שקודם זה לא היה חשוב.

<פנינה קרן: לא, סליחה, זה גם להנהלה, אני לא יכולה לעבוד ב - - -

קארין אלהרר: בסדר, אבל אני מניחה שאם אין מישהו שדוחף את זה קדימה אז ההנהלה בטח מצקצקת בלשונה כשהיא רואה את הנתונים, אבל ממשיכה קדימה.

קארין אלהרר: לכן אני מבקשת להמשיך במגמה הזאת, כן ביצירת תקנים, כן בקבלה.

קארין אלהרר: הנושא של ייצוג הולם הוא לא סיסמה, זה משהו שאמור להיראות גם בשטח.

קארין אלהרר: כל עוד זה לא נראה אז זה מחדל.

<פנינה קרן: מסכימה לגמרי.

קארין אלהרר: רשות שדות התעופה, רציתם להגיב.

<מיכאל וידל: קודם כל אני רוצה לעדכן את ד"ר אחמד טיבי, חבר הכנסת, זה לא 1.7%, אני לא יודע מי אמר לך את הנתון הזה, אבל הנתון הוא שונה.

קארין אלהרר: מה הנתון?

<מיכאל וידל: הנתון הוא, יש לנו 114 עובדים, כתבו לכם אולי 54, אבל יש עוד 60 במסופי הגבול, אנחנו גם אחראים על מסופי הגבול.

קארין אלהרר: הנתון הוא מהדוח, דרך אגב.

אחמד טיבי: דוח מבקר המדינה.

מיכל בירן: הם עובדי קבלן, בגלל זה הם לא בדוח?

<מיכאל וידל: כן, הם 60 עובדי קבלן, אבל במסופי הגבול כולם עובדי קבלן.

מיכל בירן: אם ניסית פה לשפר את המצב, זה לא עבד משהו.

<מיכאל וידל: לא, אני חייב לומר את האמת, אני אגיד את כל הנתונים.

<מיכאל וידל: 60 עובדי קבלן, אבל כל עובדי מסופי הגבול הם עובדי קבלן, הם עובדי רשות שדות התעופה לכל דבר, הם מקבלים תלוש שכר מאיתנו, בתנאים של רשות שדות התעופה.

מיכל בירן: עובדי קבלן זה לא עובדים לכל דבר.

<מיכאל וידל: נשמע כאילו - - - אוקיי, אפילו אם תורידי אותם יש לנו מתוך 4,000 עובדים 2,000 עובדי ביטחון, יש לנו הנחיה של ראש השב"כ, מפורשת, להעסיק רק יוצאי צבא, אז ממילא לא ניגשים.

<מיכאל וידל: אני אתן לך נתון, אתה תופתע - - -

אחמד טיבי: כמה נשאר ללא הגבלה ביטחונית?

<מיכאל וידל: 2,000, אז כל מה שתעשה חשבון אז הוא פי שניים מה שכתוב שם.

<מיכאל וידל: אמרת 1.7, זה 3.4, שזה גם לא הרבה, אבל בוא תשמע למה.

<מיכאל וידל: ב-2011, 2012, 2013, אני אומר באחריות, לאף מודעה לא ניגש נציג ערבי.

<מיכאל וידל: הבעיה היא כזאת, למשל ניקח את הדרוזים, הדרוזים גרים באזורים מסוימים, בעוספייה, בדליה, קשה להם לבוא עד רשות שדות התעופה, כי 98% מהעובדים שלנו, של רשות שדות התעופה, היא נתב"ג, והשאר הוא 2%-3%, נמל התעופה חיפה, מחניים, נמל תעופה אילת, ממש אחוזים בודדים, רוב המסה זה נתב"ג.

<מיכאל וידל: קשה להם להגיע.

<מיכאל וידל: אנחנו גם עוזרים בהסעות ועוזרים בכול.

<מיכאל וידל: אותו דבר גם המגזר הערבי, אמר פה חבר הכנסת ברושי, שהם בצפון ובדרום, הם לא ניגשים, אנחנו שמים מודעות, ב-2015 - - -

אחמד טיבי: מסביב לנתב"ג יש את רמלה, יש את לוד, כפר קאסם, ג'לג'וליה.

<מיכאל וידל: נכון, יש לנו מלא.

<מיכאל וידל: בשנתיים האחרונות שאני בתפקיד יש לנו 7 עובדים בשינוע שהם מרמלה ולוד ובגלל שאני הכנסתי ב-2015 מודעה בערבית, אני, בהחלטה שלי, אני עושה את זה בגלוי ובגאווה - - -

קארין אלהרר: אתה רואה?

קארין אלהרר: זה עובד.

אחמד טיבי: על זה אנחנו מדברים כל הזמן, צריך מודעות בערבית.

<מיכאל וידל: נכון, חובה.

<מיכאל וידל: עשיתי העתק-הדבק, מודעה בעברית כמוה כמודעה בערבית וזה עוזר.

<מיכאל וידל: יש אנשים שמגיעים, כי רוב הגיוס אצלנו, 700 אנחנו מגייסים בשנה לעבודה ארעית, מתוכם כ-300 לשינוע ושם באים.

<מיכאל וידל: ארבעה ערבים גייסנו ב-2015, שלושה מתוכם עזבו.

<מיכאל וידל: העבודה היא לא קלה, היא עבודה ארעית, לתקופת זמן, גם ליהודים, אותו דבר.

<מיכאל וידל: אז אנחנו עושים את ההשתדלות, עם כל המגבלות הקיימות.

קארין אלהרר: אז אני מבקשת, כמו שאמרתי לבנק ישראל, הנתון, גם אם הוא כפול ממה שצוין בדוח, 1.7% ל-3.4% זה עדיין נתון לא טוב ואתה בעצמך מעיד על כך שברגע שפרסמתם מודעה בערבית היה שינוי מהותי.

קארין אלהרר: לכן אני מבקשת להמשיך במגמה הזאת.

<מיכאל וידל: אנחנו נמשיך, כמו שאמרה חברתי, סמנכ"לית משאבי אנוש - - -

קארין אלהרר: מבנק ישראל, שכבר יצאה בינתיים, כן.

<מיכאל וידל: אז אני יכול להגיד שגם אני באופן אישי לוקח את זה, אני גר בעיר מעורבת, אני גר ברמלה - - -

קארין אלהרר: אבל זאת בעיה, אתה מבין?

קארין אלהרר: זה לא משהו שאמור להיות באופן אישי.

<מיכאל וידל: כשד"ר טיבי אמר ברשות המסים 2%, אני באתי מרשות המסים, הופתעתי, כי פקיד שומה רמלה, אני מכיר באופן אישי, אני סייעתי לאנשים להיכנס, יש 8 עובדים מתוך 60 עובדים.

<מיכאל וידל: זה 10%.

קארין אלהרר: אבל זה מה שאני חוזרת וטוענת, זה לא אמור להיות פרויקט אישי של מישהו שעובד באיזה שהיא משרה, זה אמור להיות פרויקט לאומי.

<מיכאל וידל: תודה רבה.

קארין אלהרר: חברת הכנסת מיכל בירן.

מיכל בירן: חלק מהטיעונים שאתם שומעים אני מכירה מאוד טוב ומקרוב בקשר להעדפה מתקנת לנשים.

מיכל בירן: למשל נשים בפוליטיקה, כל הזמן שומעים 'הן לא רוצות', לא רוצות.

מיכל בירן: כשבאתי למשמרת הצעירה והיה בערך 5% נשים בפורום, אמרו לי 'הן לא רוצות, הן לא מתמודדות'.

קארין אלהרר: היום אנחנו עולים ל-33 ח"כיות.

מיכל בירן: בכנסת, כן.

מיכל בירן: אבל אני דווקא מדברת על מה שהיה, הייתה לי הזדמנות לעסוק פה במיקרו קוסמוס, לא משנה.

מיכל בירן: לשכת המשמרת הצעירה, צריך להיבחר לזה כל אחת בעיר נפרדת, אמרו 'לא רוצות'.

מיכל בירן: מה מסתבר?

מיכל בירן: שאם אתה מסיים את הדיון במחשבה אוקיי, אני את חלקי עשיתי, סימנתי בצ'ק ליסט, פורסמה הודעה, אף אחד לא בא, בלי להבין שיש חסמים ולחשוב איך פותרים אותם, אז זה לא זה.

מיכל בירן: למשל בפוליטיקה אנחנו ראינו, כשעושים העדפה מתקנת, כששומרים מקומות רבות מחברותיי, תמי זנדברג, מיכל רוזין, סתיו שפיר, מרב מיכאלי, נכנסו בפעם הראשונה שהם נכנסו למקום שלהן על ידי מכסה ששוריינה לנשים.

מיכל בירן: בפעם השנייה הן הסתדרו לבד והן לא נזקקו לה בכלל.

מיכל בירן: זאת אומרת גם לתחושה הזאת שיש פה משהו מלאכותי, שומרים מקום לערבים בבנק ישראל, למה שלא יסתדרו לבד?

מיכל בירן: למה שלא ייכנסו על פי הכישורים שלהם, למה לשמור?

מיכל בירן: אבל אנחנו מכירים איך זה עובד.

מיכל בירן: נכנסים אנשים, דבר ראשון זה משנה את עולם הדימויים, כמו שקרה עם נשים.

מיכל בירן: אנשים מתרגלים למחשבה, וואלה, יכול להיות ערבי בהיי טק, יכול להיות ערבי בבנק ישראל, נזכרים בכישורים, נזכרים ביכולות.

מיכל בירן: זה גם עניין של קשרים, יש אנשים שנכנסים ומספרים לאנשים אחרים, מכניסים את זה גם לעולם האפשרויות שלהם, שזה משהו שאפשר לעשות, שאני יכול לעשות כתלמיד תיכון, אני יכול לחלום על זה כי אני מכיר אנשים.

מיכל בירן: לא סתם ברעננה יש כל כך הרבה טייסים, ובמצפה רמון לא, לא בגלל שאנשים שם פחות מוכשרים, זה חלק מהאופציות שלהם, מעולם הדימויים.

מיכל בירן: כשאתה אומר לי על זה שברמה הכי נמוכה של עובדי הקבלן שעוסקים בזה, אז כן יש קצת ערבים, אבל לא בכדי שאלנו על בנק ישראל, המטרה היא לא רק שיהיו חוטבי עצים ושואבי מים ושבדרגות הכי נמוכות נמלא בערבים בשביל ש - - -

אחמד טיבי: שיהיה מספר.

מיכל בירן: בשביל שיהיה מספר.

מיכל בירן: מדובר על 20% מהאוכלוסייה של מדינת ישראל, זה צריך להתפלג באופן שווה בכל הדרגות ובכל הרמות, אבל ברור שאם אתה מחפש מנקה, אז לא בטוח שהמדינה צריכה להתערב בזה, אבל אם אתה רוצה להכניס לבנק ישראל או אתה רוצה להכניס להיי טק, אז לפחות בשלבים הראשונים, עד שזה יתפוס לבד, המדינה צריכה להתערב בזה וצריכה לעשות העדפה מתקנת.

מיכל בירן: שמחתי לשמוע על התכניות.

מיכל בירן: שוב, נראה שהמצב עדיין רחוק שנות אור מהמצב שבו אנחנו אמורים להיות, אבל אני כן שמחה מדבר אחד, כן הובן שיש פה אפליה ארוכת שנים של החברה הערבית בישראל, שהדבר הזה לא עומד בשום מבחן משפטי, בשום מבחן מוסרי, בשום מבחן בינלאומי, ואם רוצים לסגור את הפער הזה צריך להשקיע בזה הרבה משאבים.

מיכל בירן: זה לא רק כסף, יש פער שצריך לסגור אותו וזה קשור גם למערכת החינוך, כי אתה חייב באותה מידה לייצר את הכלכלנים הטובים שבנק ישראל יוכל לקבל אותם.

מיכל בירן: בקיצור, אני מפרגנת על הדיון הזה ועל הדוח החשוב הזה וכמובן איתכם במה שצריך.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: שירות התעסוקה.

קארין אלהרר: בדוח צוין שעל שירות התעסוקה לבחון את מידת התאמתם של הכלים האמורים לצרכי האוכלוסייה הערבית.

קארין אלהרר: אני שואלת, מה הם הכלים שנמצאים היום בידיכם ככלים תומכי תעסוקה, תומכי השמה, האם הייתה בחינה של הנושא, חלו שינויים בכלים ובכלל תפרטי לנו איך עושים אאוטריצ' כזה כדי למצוא ולאן שולחים.

<רייצ'ל ברנר שלם: בשמחה.

<רייצ'ל ברנר שלם: שמי רייצ'ל ברנר שלם, אני סמנכ"לית בכירה ברשות התעסוקה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אני אתחיל בלומר שאנחנו מאוד מעריכים את הדוח, מדובר בדוח חשוב בנושא כאוב ומרכזי.

<רייצ'ל ברנר שלם: היו הערות גם לנו, אני חושבת שנאמרו הרבה דברים חשובים, גם לא לנו, נפעל לבצע את זה ולהשתפר באופן מתמיד.

<רייצ'ל ברנר שלם: רק כדי לתת תחושה לגבי המספרים שאנחנו מדברים עליהם, אני רוצה לצטט מהדוח פה מולי, מעמוד 29, בשנת 2014, זה קצת ישן, אבל זה בסדר, היו בישראל כ-408,000 ערבים לא מועסקים, בני 18 עד 64, מדובר על שלושה גופים מרכזיים שפועלים לקידום תעסוקתם, שירות התעסוקה מטפל בכ-230,000 דורשי עבודה ערבים בשנה, מרכזי הכוון תעסוקתי, שמנהל משרד הכלכלה, חברינו כאן שיושבים כאן, מטפל בכ-18,000 איש ומשרד הרווחה, גם חברינו שיושבים כאן, מטפל בכ-1,850 ערבים בשנה.

<רייצ'ל ברנר שלם: רק לתת תחושה על סדרי הגודל, בשנים האחרונות הנהלת שירות התעסוקה, מנכ"ל שירות התעסוקה נתן הרבה מאוד דגש על אפליה מתקנת - - -

מיכל בירן: העדפה מתקנת.

<רייצ'ל ברנר שלם: העדפה מתקנת לעבודה עם אוכלוסייה ערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: מן הסתם לשכות שירות התעסוקה פרושות בכל הארץ, בהרבה מאוד יישובים ערביים והאוכלוסייה העיקרית שאנחנו מטפלים בה הם אוכלוסיית הבטחת הכנסה, שהיא בעצם האוכלוסייה עם החסמים התעסוקתיים הכי משמעותיים, עם בעיות התעסוקה הכי משמעותיות והקושי הכי משמעותי להשתלב בשוק העבודה.

<רייצ'ל ברנר שלם: במרץ 2014 נפתחה תכנית מעגלי תעסוקה שמטפלת בחסמי התעסוקה הכי בסיסיים, גם של האוכלוסייה הזאת.

<רייצ'ל ברנר שלם: לשמחתי הרבה, גם כתוצאה ממחקר מלווה מאוד מאוד מעמיק, ברמה אקדמית שהתכנית לוותה בו, אז חברינו באגף התקציבים שכבר יצאו מכאן החליטו להשקיע בתכנית ולהגדיל את התקציב שלה פי ארבעה בשנת 2016.

<רייצ'ל ברנר שלם: אז אמנם הדוח לא מתייחס לשנים האלה, אבל התכנית עומדת להיות מורחבת כבר בחודש יולי הקרוב לעוד כמה לשכות ערביות.

<רייצ'ל ברנר שלם: היום אנחנו מדברים על לשכות שמשתתפות בתכנית, זה אום אל פחם, נצרת, באר שבע, שמטפלת בפזורה הבדואית בין השאר, רהט, שפרעם, בעפולה ובחיפה, ששם כ-40% מתובעי הבטחת הכנסה הם ערבים.

<רייצ'ל ברנר שלם: כבר ביולי 2016 אנחנו מתרחבים לכפר כנא, לסכנין, לאוכלוסייה בלוד ולכפר יאסיף.

קארין אלהרר: שזה אמור להפחית את העומסים בלשכות התעסוקה ביישובים?

<רייצ'ל ברנר שלם: בוודאי, יש הרבה כוח אדם שנכנס.

<רייצ'ל ברנר שלם: ב-2017 אנחנו מתכוונים להרחיב את התכנית לכל מדינת ישראל ולכל שאר הלשכות, היהודיות והערביות, שלא היו עד עכשיו.

<רייצ'ל ברנר שלם: כן חשוב לנו להתחבר לאמירה אחת חשובה בדוח, שאמנם שירות התעסוקה קיבל בשנים האחרונות משאבים משמעותיים מאוד, גם לכלי תמיכה בהשמה, יש עדיין מחסור קשה בעובדים ערבים ואנחנו יכולים להתייחס לזה, אבל שירות התעסוקה סובר שקהל לקוחותיו נפגע מהעובדה ששירות התעסוקה לא היה חלק מהתקציבים של החלטות הממשלה האחרונות, כמו גם 15 מיליארד או 5 מיליארד, להחלטת הקורא, והלקוחות שלנו נפגעו מזה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אבל עם זאת אנחנו מרחיבים את העבודה שלנו, לאט ובזהירות, ואנחנו מאוד מאוד גאים להיות נותן השירות המרכזי לאוכלוסייה הזאת.

קארין אלהרר: טוב, ועכשיו במענה לשאלה, כלים תומכי השמה.

<רייצ'ל ברנר שלם: שוב, מעגלי תעסוקה היא אחד הכלים המרכזיים.

<רייצ'ל ברנר שלם: במקביל למעגלי תעסוקה ניתנים עוד כלים, לדוגמה עברית תעסוקתית, שמשרד רוה"מ, הרשות לפיתוח, עובדים איתנו צמוד על הדבר הזה.

<רייצ'ל ברנר שלם: יש מרכזי הכשרה למחשבים, הכשרה מקצועית, יש את הכלים האלה.

<רייצ'ל ברנר שלם: חשוב לי לציין שהתקציבים של הכלים האלה הם זעומים ביחס לצרכים.

קארין אלהרר: אלה כלים שהיו עוד קודם, או כלים חדשים שנכנסים?

<רייצ'ל ברנר שלם: גם היו קודם, אבל הם הורחבו בצורה משמעותית, בין השאר בסיוע חברינו פה.

קארין אלהרר: ועשיתם בחינה מחדש?

<רייצ'ל ברנר שלם: בחינה מחדש של?

קארין אלהרר: של הכלים, אולי צריך לשדרג, לשנות, להחליף?

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו חושבים שהכלי של עברית תעסוקתית הוא כלי מאוד מאוד משמעותי בשילוב אוכלוסיות ערביות בשוק העבודה הכללי, המתקדם, ההיי טקי, התעשייתי של מדינת ישראל, כדי לא להישאר בתפקידים הזוטרים ולהתקדם הלאה.

<רייצ'ל ברנר שלם: כמו כן מחשבים, כמובן, זה כלי מאוד מאוד חשוב.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו חושבים שיש הרבה מקום להשקיע בהכשרה מקצועית, אנחנו מפתחים כיום כלים ואנחנו מקווים ששותפינו יתחברו למאמץ הזה מבחינת תקציבים.

מיכל בירן: ממה שאת אומרת, ממה שאני זוכרת במעגלי תעסוקה, בהקשר האחר של הפרטת שירות התעסוקה, שזה מה שזה, מה שאני זוכרת שבעיקר יש איך כותבים קורות חיים וכל מיני מנטורים כאלה, שאחד הדברים שאמרנו, שמנקה, לא משנה איך היא תכתוב את קורות החיים, אם זה שהיא הייתה מנקה, לא יקבלו אותה להיי טק.

מיכל בירן: בלי הכשרה מקצועית אמיתית אין שום דבר שאפשר לעשות במעגלי תעסוקה, תקני אותי אם אני טועה, זה מה שאני מכירה מהדיונים בעבודה ורווחה, שיכול לעזור למישהו למצוא עבודה יותר טובה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אני חושבת שהכשרה מקצועית היא קריטית, אין לי אלא להתחבר למסר הזה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אני חושבת שהוא לא הדבר היחיד שצריך לעשות, זאת אומרת אני חושבת ש - - -

מיכל בירן: כמה כסף עוד נדרש?

מיכל בירן: עזבי כסף, כי זה לא התפקיד שלך, אבל מה את מרגישה שהצורך למשל בהכשרה מקצועית, שוב, מחשבים היום זה כמעט כל דבר, קשה לחשוב על איזה שהוא מקצוע שאפשר להתקבל אליו בלי הכשרה בסיסית בזה, מה את מרגישה שהצורך בתחום הזה, שאני חושבת שזה התפקיד שלנו ללחוץ על התחום הזה.

<רייצ'ל ברנר שלם: של הכשרה מקצועית?

מיכל בירן: כן.

מיכל בירן: אם היו לך עוד כמה - - -

<רייצ'ל ברנר שלם: עשרות מיליונים?

קארין אלהרר: כמה כסף שאת רוצה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אני חושבת שאם היו לנו את כל היכולות שהיינו רוצים ההכשרה המקצועית, גם דרך אגב מהניסיון בעולם, זה לא סתם הכשרה מקצועית, זו הכשרה מקצועית מאוד מכוונת.

<רייצ'ל ברנר שלם: אני חושבת שהכשרה מקצועית צריכה להיות - - -

קארין אלהרר: כמה זוכים להכשרה המקצועית הזאת, שכוללת עברית תעסוקתית?

<רייצ'ל ברנר שלם: לעברית תעסוקתית כמה מאות בשנה.

מיכל בירן: ולמחשבים ודברים כאלה?

<רייצ'ל ברנר שלם: מחשבים כמה מאות.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מדברים על חצי מיליון איש ששירות התעסוקה פוגש, 500,000 איש, מדובר על מספרים קטנים שזוכים להכשרות האלה.

<רייצ'ל ברנר שלם: לשוברים, שירות התעסוקה חילק בשנת 2015 כ-1,530 שוברים.

<רייצ'ל ברנר שלם: משרד הכלכלה מתקצב אותנו בסכומים מסוימים, הוא מתקצב גם גופים אחרים.

<רייצ'ל ברנר שלם: אני חושבת שאנחנו הגוף העיקרי שמחלק היום שוברים בארץ, אבל הסכומים קטנים, לכל הדעות.

<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת הכשרה מקצועית, אני חושבת שזה לא סתם הכשרה מקצועית, אני חושבת שזו הכשרה מקצועית מאוד מסוימת, אני חושבת שהכשרה מקצועית צריכה להיות מכוונת מעסיק, אפילו אני אגדיל ואומר נבנית ביחד עם המעסיק תוך התחייבות, גם של גוף ההכשרה, לעשות את ההשמות אצל המעסיק הזה.

<רייצ'ל ברנר שלם: זאת אומרת, לצורך הדוגמה, יש עברית תעסוקתית כללית, חשובה מאוד, ויש למשל פרויקט שבהתהוות, ביחד עם חברת תקשוב, לעשות הכשרה של עברית תעסוקתית למוקדנים, לא עובדים מאוד מאוד בכירים, אבל מקצוע מכבד את עצמו בהחלט, לא שמירה וניקיון.

<רייצ'ל ברנר שלם: עברית תעסוקתית מכוונת לצרכים של המעסיק - - -

מיכל בירן: המקצוע מכבד את עצמו, רק השכר לא.

קארין אלהרר: אפרופו עברית ועברית תעסוקתית, עד כמה שירות התעסוקה נגיש לדוברי השפה הערבית בלבד?

קארין אלהרר: נניח כאלה שמחפשים עבודה במגזר עצמו, יש פקידים ופקידות או אנשי מקצוע?

<רייצ'ל ברנר שלם: בהחלט אחת האמירות החשובות בדוח היא שלא מספיק עובדים של שירות התעסוקה הם דוברי ערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: אין לנו אלא להתחבר לאמירה הזאת.

<רייצ'ל ברנר שלם: חשוב לומר ששירות התעסוקה, כמו גם בנק ישראל וגופים אחרים שענו לעניין הזה, הגמישות שלנו בהעסקה של עובדים, הגמישות שלנו בהחלפה של עובדים כאלה באחרים היא זעומה.

<רייצ'ל ברנר שלם: שירות התעסוקה - - -

קארין אלהרר: אז אני פונה למשרד ראש הממשלה.

קארין אלהרר: סליחה שאני עוצרת אותך.

קארין אלהרר: נורא קל להגיד, נביא עוד אנשים, ניתן להם עברית תעסוקתית, אבל אמר חבר הכנסת טיבי, אני חושבת במידה מסוימת של צדק, וגם חבר הכנסת ברושי עמד על כך, מה עם לעבוד בתוך המגזר?

קארין אלהרר: ואם שירות התעסוקה לא נגיש אז איך זה הולך לקרות?

<רועי אסף: קודם כל משרדי הממשלה, כפי שראיתם, עושים מאמצים בשביל לשפר את ה - - -

קארין אלהרר: לא, אין לי ספק שמאמצים נעשים וגם כוונות טובות יש, השאלה תכל'ס.

<רועי אסף: וגם תקציבית.

<רועי אסף: אמרנו, ראיה לכך, שיעורי תעסוקת הנשים עולים.

<רועי אסף: אזורי תעשייה, לצורך העניין, שזה נושא כאוב שעלה מחברי הכנסת, כן, הוקצה תקציב לאזורי תעשייה.

<רועי אסף: אגב, משני טעמים, אל"ף, קירוב התעסוקה לערים הערביות וגם חיזוק הרשות המוניציפאלית, כי היא תוכל לגבות את המסים.

<רועי אסף: שם יש הצלחות, נגיד בכפר קאסם יש אזור תעשייה, וגם בעידן הנגב וגם יש לנו את הצד השני של התעשייה, שזה מרכזי הכוון תעסוקתי, שאולי משרד הכלכלה יפרט עליהם, שעשו כבר 14,000 השמות ב-21 מרכזים שפזורים לרוחב הארץ.

<רועי אסף: כפי שאמרה חברת הכנסת בירן, זה רצף.

<רועי אסף: אתה צריך להסתכל גם על שוק ההיצע וגם שבן אדם יתחיל במערכת החינוך, והממשלה עושה את זה, ויקבל את הכלים הראויים או הנכונים המתאימים לשוק התעסוקה העתידי, וגם שמצד הביקוש תהיה שאיבה של העובדים הללו.

<רועי אסף: אנחנו רואים שלאט לאט חל שינוי.

<רועי אסף: דוח המבקר פירט באופן ברור מאוד מה עובד יותר טוב, מה עובד פחות טוב, אבל בפירוש זאת הכוונה, שיהיה את הרצף הזה, החלטת הממשלה הגדולה, זה היה הרעיון שלה, שיהיה רצף, שמישהו יוכל לקבל גם חינוך, גם חינוך בלתי פורמלי, כמו כל אחד אחר במדינה, ולהגיע בסופו של דבר, 922 אינו עוסק עיקרו בתעסוקה, אבל ההחלטה הקודמת שבוקרה כן מתעסקת עיקרה בתעסוקה, כן ייושם, גם בכלים ביקושיים וגם בכלי היצע.

קארין אלהרר: משרד הכלכלה רוצה להרחיב?

<אלה איל בר דוד: כן, אני אשמח להרחיב לגבי מרכזי ההכוון התעסוקתי ריאן.

<אלה איל בר דוד: אני לא יודעת אם גברתי שמעה בין השורות את עורך דין גולדמן בפתח דבריו, אבל גם אנחנו, כמו עורך דין גולדמן שציין פה, רואים במרכזי ההכוון ריאן תועלת רבה.

<אלה איל בר דוד: זו תכנית צעירה מאוד, היא לא מתוקצבת בבסיס, בפועל היא התחילה בפיילוט ב-2010 וב-2012 יצאנו בעלייה אדירה של פריסה עד 21 מרכזים ששירתו ב-2015 יותר מ-8,000 אנשים.

<אלה איל בר דוד: חשוב להגיד, אנחנו מאוד רוצים להרחיב את הפריסה הגיאוגרפית.

<אלה איל בר דוד: הפריסה הגיאוגרפית, שנקבעה לאותם 21 מרכזי ממשלה וחבל שמשרד האוצר יצא מכאן, נקבעה על פי יישובים בתוך החלטות הממשלה.

<אלה איל בר דוד: זאת אומרת היא לא נקבעה ואמרו בואו תשרתו את כל מדינת ישראל, כל האוכלוסייה הערבית, אנחנו מאוד רוצים להרחיב את זה, בעיקר כי אנחנו מודדים את עצמנו ואני מאמינה שאף אחד לא אוהב שמודדים אותו, אבל אנחנו מודדים ביעדי התעסוקה של 2020 והמטרה שלנו היא לעבור את ה-41% בגילאי העבודה העיקריים לנשים.

<אלה איל בר דוד: אנחנו מוצאים שם פערים בתוואי ובוודאי עובדים היום על ההרחבה של הפריסה הגיאוגרפית.

<אלה איל בר דוד: מעבר לכך, חשוב לי לציין, כי עלה העניין של סוגיית מעונות היום, השינויים בשנה האחרונה בתחום הזה ובהקצאה לרשויות המקומיות שאמורות להקים בפועל הם פנומנליים.

<אלה איל בר דוד: אני אתן לך דוגמה, רמת הזיקה לקרקע, שהיא בעיה אדירה ביישובים הערביים, משרד הכלכלה שינה את זה וכיום הזיקה לקרקע, שהייתה נדרשת להיות בעלות, היום היא עומדת על שכירות.

<אלה איל בר דוד: נכנס נוהל תכנון, שמסייע להם בכל ההליך התכנוני ומתקצב אותם.

<אלה איל בר דוד: רמת השריון התקציבי עלתה מ-20%, כבר אז הקצינו כחלקם באוכלוסייה, אבל עלינו ל-25%, והדברים מתחילים להיות, לראות אותם בשטח.

<אלה איל בר דוד: היום כבר אתה רואה מעונות יום אמיתיים שנבנים.

<אלה איל בר דוד: שוב, כמו כל תשתית, זה לוקח את הזמן, אבל אתה רואה את השינוי.

<אלה איל בר דוד: חשוב לי להגיד שאנחנו שם, אנחנו לגמרי מלווים את הרשויות בביצוע, בתכנון ובסוף נוכל לראות את הילדים.

קארין אלהרר: במרכזי ריאן, נכון לכתיבת הדוח היו 18,000 איש שמקבלים את השירות.

<אלה איל בר דוד: אנחנו כבר על 24,000.

<אלה איל בר דוד: שוב, אנחנו פותחים השנה במזרח העיר מרכז הכוון גדול.

<אלה איל בר דוד: אף אחד לא האמין שנצליח, שם אנחנו היינו בפיילוט קטן.

<אלה איל בר דוד: החלטת הממשלה 922, שצוינה, אמורה להקצות עוד שני מרכזים אזוריים.

<אלה איל בר דוד: יש אזורים לא משורתים, אני אומרת כאן, ואנחנו רוצים לשרת אותם וכמובן אנחנו עושים תמיד ייעול פנימה.

<אלה איל בר דוד: אחד התהליכים המרכזיים שצוין בדוח מבקר המדינה זה העניין של שיתוף הפעולה שלנו עם משרד הרווחה.

<אלה איל בר דוד: חשוב לי לציין אותם ולתת שירות למקבלי שירותי רווחה.

<אלה איל בר דוד: בהקשר הזה, גם אמרתי ביני לבין עורך דין גולדמן, בשיחות פנימיות, אתה צריך לבנות משהו כדי שהוא יוכל להתחיל לשתף פעולה.

<אלה איל בר דוד: היום, אחרי שלוש-ארבע שנים של בנייה ופריסה רחבה ואני לא רוצה בכלל להתחיל ולספר איך זה להיכנס ולבנות את מרכזי ריאן.

<אלה איל בר דוד: חבר הכנסת טיבי, חשוב לי לציין, אצלנו 99.5% מהמועסקים הם מתוך האוכלוסייה הערבית, צעירים וצעירות, אקדמאים, אנשים שהם סוכני שינוי בתוכם פנימה, בתוך החברה, והם עושים שינוי אדיר ומרגש אפילו.

<אלה איל בר דוד: אני מזמינה אתכם - - -

קארין אלהרר: איך מרכזי ריאן מתכתבים עם השירות של שירות התעסוקה?

קארין אלהרר: יש נוהל שמסדיר?

קארין אלהרר: התחילו שיתופי פעולה, יש קושי מה שנקרא למסמך את זה, סוגיות ארגוניות כרגע בתוך שירות התעסוקה ומולנו, אנחנו, וככה הצוותים מונחים, כל שיתוף פעולה ברמה אד הוקית צריך להתקיים וזה קורה.

קארין אלהרר: למשל פנו אלינו מאום אל פחם, ביקשו שוברים, שנעביר משוברים של ריאן לשירות התעסוקה, כי שם נגמר.

קארין אלהרר: באום אל פחם זה קרה.

קארין אלהרר: זה ברמה הזאת, אנחנו כן נפעל ככל הניתן לייצר נהלים.

קארין אלהרר: אני כן אגיד, שוב, אולי חבריי ממשרד הרווחה - - -

קארין אלהרר: אני מיד אתן למשרד הרווחה.

<אלה איל בר דוד: זה בתהליך מאוד מתקדם עם משרד הרווחה, אנחנו פועלים טופ דאון בוטום אפ, אחת, ברמת השטח, עם כל הצוותים, למשל צוות ריאן רהט נפגש עם שירות הרווחה רהט, צוות מול צוות, מדברים על שיתופי פעולה ונהלים לטיפול באוכלוסיות.

<אלה איל בר דוד: אנחנו אותו דבר מלמעלה, צוותים מהמשרד כבר בסיומן של חמש פגישות ארוכות מאוד במטרה להוציא נוהל מסודר שידון על כל התכניות ועל כל כלי השירות שמרכזי ההכוון נותנים.

<אלה איל בר דוד: חשוב לי להגיד שמרכזי ההכוון התעסוקתי ריאן לא נוגעים רק במשרות תחיליות, אנחנו פועלים עם תכנית לכל הסוגיה של אקדמאים בחברה הערבית, שזו סוגיה כואבת, הרבה מהם מועסקים בתחום שלא הולם את השכלתם ובוודאי בשכר שלא הולם את השכלתם.

<אלה איל בר דוד: אנחנו פועלים שם במספרים מאוד רחבים, אנחנו מפעילים את תכנית השילוב בהיי טק באמצעות שני גופים, צופן ואיט-וורקס, כבר הכנסנו בשנת 2015 לבדה 263 השמות בחברות היי טק ברחבי מדינת ישראל באמצעות שני הגופים האלה במטרה תוך שלוש שנים להגיע ל-1,000 השמות, לעשות שינוי, לעשות את החבר מביא חבר, כפי שקיים היום בהיי טק, שיהיו שם את אותם אלה והם יתחילו להביא את החברים.

<אלה איל בר דוד: היי טק שהוא מנוע צמיחה.

<אלה איל בר דוד: אנחנו פועלים באמת בכל הזירות ובמטרה להרחיב את הפעילות.

<אלה איל בר דוד: תודה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד הרווחה, בבקשה.

<שלי נורדהיים: משרד הרווחה מטפל באוכלוסיית רווחה, זה המטרה שלו.

<שלי נורדהיים: אנחנו לא מתחרים ולא נכנסים לאוכלוסיות שאינן שלנו.

קארין אלהרר: אתם צריכים כמה שפחות.

קארין אלהרר: אליכם צריכים להגיע כמה שפחות, זה היעד.

<שלי נורדהיים: המטרה היא להוריד את האנשים שמגיעים אלינו ולא להעלות, כמו שבמקומות אחרים, ולכן שיתופי הפעולה הם מאוד מאוד משמעותיים, כי אנחנו לא מעוניינים לטפל באוכלוסיות רחבות, אלא באמת באוכלוסיות מוחלשות שחייבות איזה שהוא מענה קצת יותר רחב.

<שלי נורדהיים: אני חייבת להגיד קודם כל שדוח מבקר המדינה מראה נתון, אמנם מ-2014 ובינתיים יש לנו עלייה נוספת, עלה ב-100% מספר האנשים שמטופלים במשרד הרווחה במגזר הערבי בנושא התעסוקה.

<שלי נורדהיים: אחת התכניות המרכזיות היא באמת 'אשת חיל', שעמיתתי לינדה, היא מפקחת ארצית אצלנו, היא תוכל להרחיב יותר על הנתונים של 'אשת חיל', אבל לי חשוב להדגיש את התכניות האחרות.

<שלי נורדהיים: יש לנו שיתופי פעולה, כמו שאמרתי.

<שלי נורדהיים: אחת התכניות המרכזיות שלנו היום, שממש בימים אלה היא מתהווה זה מה שאנחנו קוראים מרכזי עוצמה מורחב.

<שלי נורדהיים: מרכזי עוצמה זה מרכזים שנועדו למיצוי זכויות, הם ברחבי הארץ כולם, ב-95 יישובים.

<שלי נורדהיים: 43 מתוך ה-95 יישובים של מרכזי עוצמה הם במגזר הערבי, זאת אומרת הרבה יותר מאשר היחס שלהם באוכלוסייה כי המטרה שם באמת להעצים באופן משמעותי ולספק מקום למיצוי זכויות עבור האוכלוסייה של המגזר הערבי.

<שלי נורדהיים: דבר שאנחנו בימים אלה ממש עושים, אנחנו עומדים להוציא מכתבים בנושא, זה להכניס רכז תעסוקה לכל אחד ממרכזי עוצמה.

<שלי נורדהיים: זה אומר שבכל אחד מהיישובים האלה, אני מדברת על 43 יישובים ערביים, יהיה גם רכז תעסוקה שהתפקיד שלו יהיה תעסוקה עבור האוכלוסיות המוחלשות.

<שלי נורדהיים: לצורך זה חלק מהמטרה זה שיתופי הפעולה שאנחנו יושבים עם משרד הכלכלה, כי בחלק מהמקומות יש מרכזי ריאן ואנחנו לא רוצים ליצור כפילות, אנחנו רוצים ליצור תגבור ולא כפילות ולכן אנחנו עכשיו ממש עובדים על שיתופי הפעולה.

<שלי נורדהיים: אנחנו נוציא נוהל מסודר בעניין הזה.

<שלי נורדהיים: עוד אין לנו רכזים, הנוהל כבר יהיה קיים, עוד אין לנו את הרכזים, כשהמטרה היא באמת להגיע למצב שבו רכז התעסוקה יהווה מין מתווך גם בין הרווחה לבין מרכזי ריאן, אבל גם ייתן שירותים בעצמו וכך אני חושבת שאנחנו נגיע לפריסה מאוד מאוד רחבה.

<שלי נורדהיים: זאת אחת המטרות שלנו.

<שלי נורדהיים: אני חושבת שאפשר לדבר עוד על שיתופי פעולה.

<שלי נורדהיים: יש תכנית אחת שאנחנו עושים, תכנית תנופה, שהיא תכנית שהיא גם לאוכלוסייה הכי חלשה, הייתי אומרת, שנמצאת בהבטחת הכנסה, אותה אוכלוסייה שאפילו במעגלי תעסוקה לא מסוגלים לתת לה את השירות.

<שלי נורדהיים: בתכנית תנופה, אין לי כרגע את המספרים, רייצ'ל תדע יותר טוב ממני, אחוז מאוד מאוד גבוה של המגזר הערבי שנמצאים בתכנית הזאת.

<שלי נורדהיים: תכנית מאוד אינטנסיבית, אולי הכי אינטנסיבית שקיימת היום בשוק.

<שלי נורדהיים: חוץ מזה אני רוצה שאולי לינדה תאמר כמה מילים על 'אשת חיל'.

קארין אלהרר: בבקשה.

<לינדה דגן: אני חושבת שרועי מרוה"מ דיבר קצת על התכנית שלנו.

<רועי אסף: ושוויון חברתי.

<לינדה דגן: ושוויון חברתי, נכון.

אחמד טיבי: שוויון חברתי זה המשרד, נכון?

<רועי אסף: כן.

אחמד טיבי: כמה ערבים יש שם?

קארין אלהרר: אמרנו.

אחמד טיבי: אחד.

<רועי אסף: איך אחד?

<רועי אסף: כל הרשות שלנו תהיה ב - - -

קארין אלהרר: בסדר, אבל היום במשרד לשוויון חברתי, על פי הנתונים של נציבות שירות המדינה, יש עובד אחד.

<רועי אסף: הם יתעדכנו ב-16', יש גם במעמד האישה.

קארין אלהרר: אוקיי, אנחנו מצפים לבשורות טובות.

<לינדה דגן: החלטת הממשלה 4193 קבעה שמשרד הרווחה יוביל תכנית וירחיב את התכנית שהייתה קיימת כבר, מ-16 קבוצות ל-49.

<לינדה דגן: אנחנו הגענו ליעד הזה, קיבלנו אישור לאחרונה להשתמש ביתרות תקציב.

<לינדה דגן: היו יתרות כי נכנסנו לאט לאט, מן הסתם, מ-16 ל-49 צריכים להכשיר, ליצור קשר עם ראשי רשויות ולהיכנס למחלקות לשירותים חבריים.

<לינדה דגן: היום אנחנו ב-49 יישובים, יש לנו היום פעילות 1,434 נשים בתכנית שהיא תכנית טווח ארוך, תהליכית, מלווה את האישה גם ליווי פרטני וגם קבוצתי, גם עושים עבודה בקהילה, ואנחנו מדברים על 63% הצלחה של השמה בעבודה ואנחנו פה מדברים על קבוצה של נשים ש-90% לא עבדו כשהם נכנסו לקבוצה.

<לינדה דגן: לפעמים בתכניות תעסוקה יש כאלה שעובדות לפני שהן נכנסות, אנחנו בחברה הערבית, כמעט כולן לא עבדו, אז 63% אחוזי הצלחה מרשימה.

<לינדה דגן: וממשיכים.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: דובר אחרון, מוחמד זידאני, עדאללה.

<מוחמד זידאני: ממה ששמעתי פה המצב מאוד טוב.

<מוחמד זידאני: כולם עובדים, כולם - - -

קארין אלהרר: אז תפסיק להתלונן.

<מוחמד זידאני: בדיוק.

<מוחמד זידאני: לצערי המצב הוא לא כמו שמוצג ורציתי לדבר על כמה סוגיות.

<מוחמד זידאני: אני מתחיל בסוגיה אחת, אני מזכיר את הכותרות ואחר כך אני אכנס קצת, אדבר על מה שרציתי ותכננתי ואחר כך יש לי כמה תשובות לכמה הערות שהועלו בדיון עצמו.

<מוחמד זידאני: על מנת לפתור את הבעיה אנחנו קודם כל צריכים כמה דברים, הראשון זה תשתית נכונה, עם מספרים נכונים, דבר שני זה ממשלה ומדינה שרוצה לקדם את הדברים האלה ודבר שלישי, ולא פחות חשוב, תכנית מערכתית כוללת שתסיר את כל החסמים.

<מוחמד זידאני: אני אתחיל קצת לדבר על המספרים ואני אתן דוגמה בתוך חצי השנה שאני עושה בה מחקרים מכל מיני סוגים על בעיות או הטיות שנמצאות במספרים שמוצגים בתוך דוחות רשמיים של מדינת ישראל ומוסדותיה.

<מוחמד זידאני: למשל בדוח העוני של 2015, של המוסד לביטוח לאומי, נאמר כי העוני גדל ב-1% באוכלוסייה הערבית, למרות מה שנכון זה 5% גודל העוני במהלך שנה אחת בתוך האוכלוסייה בחברה הערבית.

<מוחמד זידאני: הלמ"ס כבר הפסיק לפקוד את הבדואים בנגב מאז שנת 2012, אז כל המספרים שאתם מדברים עליהם זה כבר לא כולל את הבדואים בנגב, שאנחנו יודעים שהמצב שלהם הוא הכי רע בתוך המגזר הערבי.

<מוחמד זידאני: לגבי הדוחות שהוגשו ל-OECD, הוגש דוח על חינוך ונאמר בו ש-100% מהילדים בגילאי 3 רשומים ללימודים.

<מוחמד זידאני: אנחנו יודעים מכתבה שהייתה ב'הארץ' לפני כמה ימים - - -

קארין אלהרר: הנתון שנתת עם הלמ"ס זה בדוק?

<מוחמד זידאני: כן.

<מוחמד זידאני: בתוך הדוחות של הלמ"ס יש כוכבית והם אומרים שהם הפסיקו לפקוד והם אומרים שהם הפסיקו לפקוד כי אין להם מספיק פוקדים.

<מוחמד זידאני: בתשובה לאחד מחברי הכנסת בשאלה למחקר הזה.

קארין אלהרר: זה מעניין.

<מוחמד זידאני: בקשר לדוחות ה-OECD, הוגש בדוח של 2015 לגבי חינוך שרשומים 100% מהילדים בגילאי 3 במדינת ישראל לחינוך.

<מוחמד זידאני: פתאום, לפני כמה שבועות, אנחנו יודעים על 5,200 ילדים שאין להם נגישות ללימודים.

<מוחמד זידאני: ממחקר שעשינו בעדאללה אנחנו יודעים שלמשל בכפר אל-סרה בנגב, 16 ילדים בגיל הזה הם עם אפס רישום לגיל הרך.

<מוחמד זידאני: לגבי דוח הייצוג ההולם בשירות המדינה, בדוח של 2014, הדוח של נציבות שירות המדינה, אגף בכיר לתכנון ובקרה, נאמר שכיום שיעורם של עובדי המדינה מקרב החברה הערבית זה 12.47%, שזה לא נכון, כי זה שיעור הקליטה באותה שנה ולא שיעור העובדים מהחברה הערבית עצמה.

<מוחמד זידאני: אז לגבי המספרים אני לא מאוד חושב שאנחנו צריכים להסתמך עליהם בעין עצומה.

<מוחמד זידאני: לצערי כל המספרים הלא נכונים, כולם הציגו מצג יותר טוב ממה שהוא בפועל ולכן זה גובל בהטעיה.

<מוחמד זידאני: אילו הייתי רואה מספר שמראה משהו יותר טוב מהמספר שמראה מצב יותר רע, אז היינו יכולים לדבר על טעויות.

<מוחמד זידאני: לגבי המדינה והממשלות השונות, צר לי לבשר רעות, אבל מהנתונים שלי עד לסוף 2014, אני מדבר על שירות המדינה והכנתי את החומר דווקא על שירות המדינה מסיבה אחת פשוטה כי אני מאמין שלממשלות ולמדינה הכי שליטה שם, אז עשיתי מחקר קטן לגבי המספרים.

<מוחמד זידאני: מספרים זה דבר מאוד חשוב, כי אי אפשר להתווכח עם מספרים, הבעיה בסטטיסטיקה שאתה צריך לפרש את המספרים וכל אחד מפרש את המספרים איך שנוח לו.

<מוחמד זידאני: כל מי שלמד סטטיסטיקה א' וסטטיסטיקה ב' באוניברסיטאות יודע שיש מה שנקרא אאוטליירז.

<מוחמד זידאני: אם אני לוקח ומוציא את משרד הפנים ואם אני מוציא את משרד הבריאות, בסוף 2012 ערבים בשירות המדינה זה 5.88% ולא 9.27%, ולמה אני אומר משרד הפנים ומשרד הבריאות?

<מוחמד זידאני: משרד הפנים כי הם חייבים, אנשי דת מוסלמים, מואזינים וזה, 300 ומשהו אנשים ולכן זה לא בזכות המדינה, זה בזכות הדת.

<מוחמד זידאני: ולגבי מערכת הבריאות זה בגלל שמקצועות פרא רפואיים, סיעוד, רפואה וכל זה, זה בזכות זה שהחברה הערבית הולכת ולומדת ורוצה להיכנס לתחומים האלה ולא בזכות פעילות של הממשלה.

<מוחמד זידאני: אז אם אנחנו מוציאים את המספרים האלה מסך הכול עובדי המדינה, 5.88% בסוף שנת 2014 הם ערבים.

<מוחמד זידאני: העלייה משנת 2007 עד 2014, אם אנחנו לוקחים את המספרים האלה, זה 0.32% לשנה, זה אינטרוול של שש שנים, זה אומר שעוד 46 שנה אנחנו יכולים להגיע לשוויון, ואני גם לא לוקח בחשבון את זה שהאוכלוסייה הערבית גם מתרבה יותר מהאוכלוסייה היהודית, האחוז שלהם הולך לעלות.

<מוחמד זידאני: אז אני לא יודע מה הבשורה הכול כך טובה שאנחנו דנים בעוד 0.5% פה ועוד 0.5% שם ועוד דברים.

<מוחמד זידאני: לגבי החלטת הממשלה 922 שדובר בסוף הפתיח לדוח עצמו.

<מוחמד זידאני: לצערי למרות שמברכים על ההחלטה כל הכשלים והליקויים שמצאתם בכל החלטות הממשלה האחרות נמצאים בהחלטת הממשלה 922.

<מוחמד זידאני: אין מנגנוני בקרה, אין תקציבים, זה שנוח לממשלה ונוח למשרדים להציג את הסוגיה כאילו אנחנו שמים את היעד ואחר כך גוזרים את התקציבים, זה בגלל שהם לא רוצים לנקוב במספרים, לא רוצים לשריין את המספרים האלה.

<מוחמד זידאני: אפילו עוד יותר, אני לא בטוח שהם לא יודעים כמה מתוך סך התקציב הזה, בתוך החלטה 922, הוא תקציב תוספתי וכמה מתוך התקציב הרגיל.

קארין אלהרר: לא, אבל הם דווקא אומרים שהפעם הם קודם כל שריינו אחוז תקציב ורק אחר כך הם הולכים ליעד, בניגוד לפעם הקודמת.

<מוחמד זידאני: אז בואו נדבר על מעונות יום, ה-25% הקצאה.

<מוחמד זידאני: כשרוצים לבדוק כמה באמת אנחנו עושים הקצאה אנחנו צריכים לבדוק לא רק את החברה הערבית, אלא הסגמנט הספציפי בתוך החברה הערבית.

<מוחמד זידאני: גילאי 3 עד 4 - - -

<אלה איל בר דוד: 3 עד 4 זה לא מעונות יום, זה משרד החינוך.

<מוחמד זידאני: באופן כללי אני מדבר על משרדי הממשלה, הממשלה עצמה, על כל הגופים הרשמיים.

<מוחמד זידאני: ה-25%, אם אנחנו לוקחים את מספר הילדים בגילאי 3 עד 4 בחברה הערבית, הם משהו כמו 23.5% ללא הבדואים בנגב.

<מוחמד זידאני: זה אומר 25% שהם רוצים לשריין זה דבר של מה בכך, זה מה שצריך להיות ולא לדבר על ההפרשים ועל האפליה רבת השנים שצריך לתקן.

<מוחמד זידאני: באים ואומרים בניית מעונות יום זה תקציב תוספתי, זה לא תקציב תוספתי כשיש חוסר מהמון שנים וכאשר יש צורך לבנות עוד ועוד ועוד.

<מוחמד זידאני: ואם מדברים על חסמים, אז אחד החסמים זה קרקעות.

<מוחמד זידאני: זה שהמדינה אפשרה את האפשרות שהקרקע לא תהיה בבעלות אלא תהיה בשכירות, אני חושב שהממשלה צריכה קודם כל, מינהל מקרקעי ישראל, להקצות קרקעות, ואז הם יוכלו לבנות את מעונות היום שם.

<מוחמד זידאני: לגבי המספרים של השתתפות נשים ערביות בתוך התעסוקה, יש גידול מ-25% עד 32%.

<מוחמד זידאני: שאלה לי לגבי המספרים האלה, כמה מתוך זה חלקיות משרה, לא משרה מלאה, ואיזה חלקיות משרה מתוך ה-32%.

<מוחמד זידאני: אם יש לי מתוך ה-32% כל הנשים עובדות בחצי משרה, אז זה אומר 16% ולא 32% השתתפות בכוח עבודה.

<מוחמד זידאני: כמה הכנסות יש מתוך זה.

<מוחמד זידאני: אז לזרוק מספרים בלי לעמוד מאחוריהם - - -

<רועי אסף: המספר האחרון הוא מספר למ"סי, יש לך דוח שכתוב בפירוש מה המתודולוגיה הלמ"סית, איך הגיעו לזה, כמה שעות, את מי שאלו.

<רועי אסף: זה לא מספר סתמי.

<מוחמד זידאני: אני לא אומר שזה סתמי, אני שאלתי האם 32% - - -

<רועי אסף: יש לך תשובות רשומות בדוח.

<רועי אסף: זה דוח סטטיסטי.

<מוחמד זידאני: עוד הפעם, אתה אמרת שמ-25% עד 32%, השאלה הייתה מאוד פשוטה, האם אנחנו מדברים על משרות מלאות.

<רועי אסף: אבל אני אומר לך, יש לך שנתון סטטיסטי, בשנתון הסטטיסטי יש - - -

<מוחמד זידאני: המספר הזה לא - - -

קארין אלהרר: רגע, מוחמד, שנייה.

קארין אלהרר: אם אתה שואל שאלה אתה צריך לתת לו להשיב.

קארין אלהרר: אתה רוצה שהוא ישיב?

<מוחמד זידאני: אני עוד לא סיימתי את השאלות וההערות.

קארין אלהרר: אבל אני צריכה שתקצר, כי יש לי חמש דקות לסיום כולל דברי סיום שלי.

<מוחמד זידאני: אני כמעט סיימתי.

<מוחמד זידאני: לגבי צוערים בשלטון מקומי.

<מוחמד זידאני: ספציפית בתכנית הזאת, וחבל שהם יצאו, בשנה שעברה הייתה בעיה עם התכנית כי בתוך התכנית, זה צוערים בשלטון מקומי, לא שירות המדינה, לא למשרד החוץ ודברים אחרים, הם מתנים את ההשתתפות בתכנית הזאת בהשתתפות בכל הכנסים שנמצאים ובכל ימי העיון.

<מוחמד זידאני: חלק מימי העיון נמצאים בהתנחלויות וזה שבן אדם שהוא הולך להיות צוער בשלטון מקומי ולא הולך לייצג את המדינה בחו"ל, אני חושב שלשים דברים כמעין דברים שהם מתנגשים עם ראיית עולמו הפוליטית, זה גם מעין הכשלה, להגיד שאנחנו מקצים 50% מ-, אבל אנחנו מתנים בזה שהם יילכו להתנחלויות, זה גם בעייתי.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אדוני ממשרד ראש הממשלה רוצה להגיב?

<רועי אסף: אני אגיב בקצרה.

<רועי אסף: קודם כל זה יפה שעושים מחקר מתודולוגי, הכול בסדר, רק אם עושים מחקר מתודולוגי אז צריכים להתייחס למתודולוגיה.

<רועי אסף: הנתון שציינת בדוח העוני לצערי הוא נכון, רשום, זה מה שרשום, אבל זה אומר שנעשתה עבודה יסודית.

<רועי אסף: ברגע שאתה אומר שיש דוח למ"סי, נגיד 32.4% שזה מה שיש, יש לך נספח מתודולוגי ורשום לך בדיוק את כל השאלות שענית.

<רועי אסף: יותר הגיוני היה לבוא ולהגיד למה 32% זה אחוז גבוה.

<רועי אסף: זה אחוז לא מאוד גבוה, אני רק אומר שנעשה פה מאמץ ממשלתי מאוד גדול וכן יש פה הצלחה מסוימת, מדידה, אז לכל השאלות שלך יש תשובות טובות.

<רועי אסף: אגב, מעונות יום, זה לא מגיל 3 עד 4.

<רועי אסף: 3 עד 4 זה חוק חינוך, יש לך טרכטנברג, הרחיבו את הממשלה, 0 עד 3 זה מעונות יום.

<רועי אסף: אני מאוד שמח שעושים עבודה יסודית, זה תפקיד הוועדה לביקורת המדינה זה לתקוף את הממשלה בסוגיות איפה שצריך, אבל כדאי מאוד להיות נקודתי נכון כי אז זה גם מסייע לנו להשתפר.

<רועי אסף: זאת אומרת יש משהו שאנחנו לא רואים, זה מה שעושה דוח המבקר.

<רועי אסף: זה להערות שלו, שהוא שאל.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם.

קארין אלהרר: אני לא מרגישה שמיצינו, אני אקדים ואומר שיהיה דיון מעקב בעניין הזה.

קארין אלהרר: אני מתרשמת גם ממה שכתוב בדוח מבקר המדינה וגם מהדברים שנאמרו כאן, נעשים דברים.

קארין אלהרר: להגיד שזה מספק, לא.

קארין אלהרר: להגיד שאחרי כל התכניות וכל ההקצאות וכל הדברת שהייתה סביב הנושא הגענו למקום שכיוונו אליו?

קארין אלהרר: אני לא יודעת, אני חושבת שזה לא המקום שכיוונו אליו, אלא אם כן יגיד לי מישהו אחרת.

קארין אלהרר: כדי באמת להפוך את זה לתכנית מוצלחת, ישימה, שמראה גם תוצאות בשטח, צריכים כל המשרדים הממשלתיים לשלב ידיים.

קארין אלהרר: ראיתי שהייתה התחלה עם משרד הרווחה ומשרד הכלכלה, אני מציעה שגם שירות התעסוקה יהיה בלופ.

קארין אלהרר: האוכלוסיות הן אולי לא זהות אחת לאחת, אבל בסוף זה מגזר שלם שמנסים לתת לו מענים ואני לא חושבת שיש נקודה אחת בסקאלה שהיא חזות הכול וזה הפתרון הגדול.

קארין אלהרר: זה לא יהיה רק תחבורה, זה לא יהיה רק מעונות יום, זה לא יהיה רק תעסוקת נשים, זה גם מפעלים, זה גם הנגשה של המידע, זה גם לעשות פעילות שהיא אאוטריצ', ללכת ולחפש את האנשים, אין מה לעשות.

קארין אלהרר: בהתחלה צריך לחפש את האנשים, לא ראיתי שזה עשה נזק גדול, לא בתחום נשים ומתחיל עכשיו תחום הנשים עם מוגבלויות וזה משמח, אפשר, אפשר ורצוי וצריך.

קארין אלהרר: וגם כמובן בהשכלה הגבוהה.

קארין אלהרר: באמת, זה מתחיל מהחינוך כמובן שנותנים את כל המערכת בצורה שוויונית לכולם וזה פוגש אותנו אחרי זה בעולם התעסוקה.

קארין אלהרר: בעולם התעסוקה יש עדיין פערים מאוד מאוד משמעותיים.

קארין אלהרר: בשנת 2016, שיבוא בנק ישראל ויגיד 'תראי איזה מדהימים אנחנו, עלינו מ-1% ל-1.5%', אני לא יודעת באיזה מדינה מתוקנת זה היה מתקבל בשאגות שמחה.

קארין אלהרר: זה לא משמח, זה עדיין עצוב.

קארין אלהרר: זה שהייתה עלייה זה אולי משמח, עדיין עלייה מינורית, אבל אני נותנת את זה רק כמספר אחד ולא שבנק ישראל מייצג משהו, אבל גם המשרדים הממשלתיים, המשרד לשוויון חברתי, בטיחות בדרכים, מה לזה ולעניינים ביטחוניים, למה שם לא נמצא אנשים מהמגזר הערבי?

קארין אלהרר: אני לא יודעת.

קארין אלהרר: אני אהיה אופטימית ואני באמת אומרת, אני לא חושבת שיש למישהו כוונה רעה, אין מישהו שבמזיד אומר, או לפחות כך אני רוצה להאמין, ערבים לא.

קארין אלהרר: ועובדה שנעשו תכניות ממשלתיות, אבל זה לא מספיק להקצות וזה לא מספיק החלטות ממשלה, צריך להתקדם.

קארין אלהרר: עברנו את השלב הזה, זה לא עבד מספיק טוב, צריך להתקדם הרבה הלאה.

קארין אלהרר: עד הדיון הבא, שיתקיים בתחילת מושב החורף, או כנס החורף, איך קוראים לזה, גברתי המנהלת?

קארין אלהרר: אני תמיד מתבלבלת.

<חנה פריידין: כנס, אבל זה יהיה גם מושב.

קארין אלהרר: זה יהיה גם מושב, אני מבקש לקבל את מה שביקשתי קודם בתחילת הדיון מנציבות שירות המדינה את הנתונים שהועברו בוועדה, ביחד עם מספר העובדים בכל גוף, מספר העובדים הערבים, שכר ממוצע ושכר ממוצע של האוכלוסייה הערבית בין השנים 2013-2015, בנוסף גם את הפירוט של התפקידים.

קארין אלהרר: לא מהדוח השנתי, אלא תפקידים ממש, באופן ייעודי.

קארין אלהרר: ואני רוצה את זה תוך חודש.

קארין אלהרר: אני רוצה מהנציבות גם תאריך יעד להנגשת פורטל המשרות לשפה הערבית, ואת זה אני מבקשת גם תוך חודש.

קארין אלהרר: מבנק ישראל נתונים לשנים 2012-2015, מספר העובדים הערבים, שכר ממוצע של כלל העובדים, שכר ממוצע של העובדים הערבים, פירוט תפקידים, שזה גם מעניין, הם אומרים שזה בעיקר כלכלנים ועורכי דין, בנתיב הפקולטה עברו לא מעט, אני בטוחה שהם כשירים לתעסוקה לא פחות מאחרים.

קארין אלהרר: אותו דבר מרשות שדות התעופה.

קארין אלהרר: מרשות התעסוקה, אני מבקשת לקבל נתונים על כלי השמה, מה הם כלי ההשמה וכמה אנשים מהאוכלוסייה הערבית, במספרים, זוכים להשתמש בכל כלי בכל שנה, 2012-2015, כולל צפי יעד ל-2016 עד 2018, תוך חודש.

קארין אלהרר: משרד הכלכלה, אני מבקשת להעביר את התכניות של מרכזי הריאן לשנים 2016-2018, גם יעדים וגם תקציבים וגם כתיבת הנוהל.

קארין אלהרר: אני יודעת שזה בתכנית, אני מדברת על כתיבת הנוהל מול שירות התעסוקה.

קארין אלהרר: משרד הרווחה, להעביר את הנוהל.

קארין אלהרר: אני מבינה שהוא ממש בשלבי כתיבה, אז ברגע שהוא עובר להעביר אותו ופירוט התכניות המתוכננות לרכזי התעסוקה, איפה יהיו וכמה ותאריך יעד לאיוש המשרות.

קארין אלהרר: גם תוך חודש.

קארין אלהרר: ממשרד ראש הממשלה ומאגף התקציבים, גודל התקציב המושקע בתעסוקת ערבים.

קארין אלהרר: שמעתי פה על אחוזים, יודעים לחשב אחוז מהתקציב הכולל, אז אני רוצה מספרים וגם כמה ממנו הוא תוספתי וכמה תקציב רגיל וכמובן כמה מהתקציב כבר נוצל, כי מדצמבר 2015 עבר קצת זמן.

קארין אלהרר: מה שלא נוצל מתכניות קודמות שהיו, אז מה עשו איתו, לאן זה עבר.

קארין אלהרר: אני מודה לכולם, תודה, חבר הכנסת טיבי, שנשארת איתנו עד הסוף.

קארין אלהרר: הישיבה נעולה.