ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 321, 2016-03-22 10:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 58) (שינוי שיטת עדכון הגמלאות לעובדי שירותי הביטחון), התשע"ו-2016.

<אסי מסינג: פנסיה תקציבית של גמלאים בפנסיה תקציבית, עובדי מדינה ועובדי כוחות הביטחון הייתה צמודה לפעיל.

<אסי מסינג: כלומר, כאשר היו ניתנות תוספות שכר לעובדים הפעילים, הגמלאים, לפי שיטת ההצמדה שקבועה בהסדר הפנסיה, הייתה מתעדכנת להם גם הקצבה.

<אסי מסינג: בעקבות הסכם קיבוצי שנחתם בשנת 2008, בהמשכו נחקק תיקון חקיקה לחוק שירות המדינה (גמלאות), עברו למעשה עובדי המדינה להצמדה למדד.

<אסי מסינג: שיטת ההצמדה החדשה מדברת על כך שההצמדה תהיה אחת לשנה לפי שיעור עליית המדד והעדכון יתבצע בחודש ינואר.

<אסי מסינג: למעשה הנימוקים וההצדקות הרבות לשינוי שיטת ההצמדה פורטו בהרחבה.

<אסי מסינג: אני אוכל לחזור עליהם בהמשך.

<אסי מסינג: אני אמשיך את הסקירה מבחינת הסדר הכרונולוגי.

<אסי מסינג: למעשה לאחר שינוי שיטת ההצמדה לעובדי המדינה, בשנת 2012 נעשו תיקונים מקבילים גם לגבי חיילים משרתי קבע.

משה גפני: השינוי אצל עובדי המדינה היה ב-2008 או ב-2009?

<אסי מסינג: התיקון עבר ב-2009, כמדומני.

<שגית אפיק: בחוק ההסדרים 2009-2010.

משה גפני: למה דבר כזה עבר בחוק ההסדרים?

<אסי מסינג: בזמנו הייתה הצעה נפרדת ורצו להעביר את ההליך כמה שיותר מהר.

<אסי מסינג: זה התעכב זמן רב ובסוף זה שולב במסגרת הצעת החוק.

<אסי מסינג: אני לא זוכר בדיוק את הנסיבות שהיו אז.

משה גפני: השב"כ והמוסד לא היו בהסדר הזה.

<אסי מסינג: השב"כ והמוסד בשנת 2012, עת התקיים דיון לגבי משרתי קבע, שוטרים וסוהרים, הדרישה המקורית הייתה לא לבצע את השינוי אלא להשאיר את שיטת העדכון שהייתה קיימת קודם לכן.

<אסי מסינג: החריג שהיה קיים קודם לכן לגבי שירותי הביטחון - - -

משה גפני: למה זה לא נכלל?

<אסי מסינג: אני מניח שאת ההסברים יוכלו לתת שירותי הביטחון.

<אסי מסינג: אנחנו ביקשנו בזמנו להעביר את שיטת ההצמדה.

<אסי מסינג: המנגנון שלהם היה קצת שונה.

<אסי מסינג: שם הייתה הצמדה שלא הייתה לפעיל, אל העובד הפעיל, בשירותי הביטחון אלא לחייל בדרגת הכתף שהיא הדרגה המקבילה לדרגה בו הגמלאי היה ערב פרישתו.

<אסי מסינג: כלומר, איזושהי הצמדה לחייל הפעיל המקביל, שיטה שבעבר לצורך היישום שלה היו הרבה בעיות במהלך השנים.

משה גפני: אני מבין ממך שמה שאתם מבקשים עכשיו בחוק הזה, זה פשוט לעשות את אותו הדבר כמו שנעשה לאחרים, לעשות גם להם.

<אסי מסינג: כן, בשינויים מסוימים לנוכח חלוף הזמן הרב שעבר מאז.

משה גפני: מה אתם מבקשים עבורם?

<אסי מסינג: אני אשלים את הסקירה ואז אני אסביר מה אנחנו מבקשים.

משה גפני: אני רק מבקש שמישהו יסביר למה זה לא נעשה אז.

משה גפני: אחרי שתסיים.

<אסי מסינג: במסגרת התיקונים שנעשו, הראשון שבהם, כמו שאמרתי, היה לגבי עובדי מדינה, במקביל לניתוק שהתבצע במועד מסוים וממנו ואילך חל שינוי שיטת ההצמדה, נקבע שתינתן שורה של תוספות לגבי גמלאים שפרשו לפני מועד הניתוק.

<אסי מסינג: התוספות כללו תוספת שכר, תוספת שחיקה ותוספת הצמדה למדד 2008.

<אסי מסינג: במהלך השנים עת נעשו השינויים לגבי חיילים משרתי קבע, לגבי שוטרים וסוהרים, ניתנו אותן תוספות בהתאמה לפי השינויים ובניכוי התוספות שניתנו לאותם גמלאים במהלך התקופה בה שיטת ההצמדה הייתה שונה.

<אסי מסינג: בשנת 2012 למעשה דובר על תוספות שניתנו בגין השנים 2009 עד 2011 וזה היה יחסית קרוב למועד השינוי.

<אסי מסינג: כעת מוצע כאן לתת 0.395 מאותן תוספות כאשר הסיכום הכולל הוא בסך הכול בסדר גודל של 300 מיליון שקלים וזה לגבי תוספות שהגמלאי המקביל שלהם כעובד מדינה קיבל.

<שגית אפיק: גם למערכת הביטחון נתתם מ-2008 רטרואקטיבית?

<אסי מסינג: לחיילים משרתי קבע, שוטרים וסוהרים, התיקון חוקק בתחילת 2012, הם קיבלו כמעט את מלוא התוספות הקבועות.

<אסי מסינג: זה היה אז בהתחשב גם במועד שבו זה עבר ובהתחשב בהשלכות השונות שיש לכך על התשלומים.

<אסי מסינג: ברירת המחדל היא כמובן שאין חובה לתת תשלומים אחורה לגבי קצבאות קודמות ובדרך כלל משלמים את התוספות מכאן ואילך.

<אסי מסינג: עם זאת, במכלול הנסיבות, מה שבסופו של דבר סוכם בין המשרדים ובהתחשב בכל מה שאני אמרתי קודם לכן זה שיינתן 0.395 מאותן תוספות.

<אסי מסינג: זה למעשה החלק הראשון של ההצעה.

<אסי מסינג: אני כמובן ארחיב לגבי כל אחד מהסעיפים, ההשלכות והשינויים שלו.

<אסי מסינג: החלק השני של ההצעה כולל התייחסות לעדכון נוסף שהתבצע בשנת 2012 במקביל שהוא נתן למעשה לעובדי המדינה, ובמקביל גם למי שהיה באותה שיטה של שינוי שיטת ההצמדה, את החלק היחסי של תוספות שכר שניתנו בעד תקופה שהוא היה פעיל.

<אסי מסינג: כלומר, בדרך כלל הסכמי השכר נחתמים לאחר ומשלמים תשלומים אחורה, וגם בפעימות.

<אסי מסינג: במסגרת הסכם השכר הכללי שהיה בשנת 2011 שולמו תוספות בגין שנים קודמות ולכן הוחלט במסגרת ההסכם, ובסופו של דבר זה גובש לידי חקיקה, שהגמלאים שפרשו במהלך תקופת ההסכם יקבלו את החלק היחסי לפי תקופת העבודה שהייתה להם.

משה גפני: זה היה על כל עובדי המדינה.

<אסי מסינג: זה היה על כל עובדי המדינה.

<אסי מסינג: באותו תיקון הושמט בטעות דירוג עובדי מבקר המדינה וכעת מוצע להחיל את אותו תיקון בחוק הזה גם עליהם.

<אסי מסינג: זה החלק השני.

<אסי מסינג: כמובן את אותו עדכון נוסף אנחנו מחילים בשינויים.

משה גפני: איך קרה שעובדי מבקר המדינה הושמטו?

<אסי מסינג: לא היה מי שהסב את תשומת הלב ואיכשהו זה הושמט.

<אסי מסינג: גם בגלל העצמאות שיש למבקר המדינה, הייתה איזושהי תקלה וכעת מוצע לתקן את זה.

<אסי מסינג: העדכון הנוסף הזה משולב לגבי שירותי הביטחון וכאשר נגיע לסעיף, אני אסביר לגביו.

<אסי מסינג: הטעמים לשינוי שיטת ההצמדה, למעשה לאחר השלמת התיקון הזה, כלל העובדים בפנסיה תקציבית שהם עובדי מדינה, עובדי כוחות ביטחון, עובדי הוראה, יעברו להצמדה למדד אחת לשנה, בדומה גם הקרנות הוותיקות שבהסדר, שיטת ההצמדה שלהן היא לפי המדד אחת לשנה.

משה גפני: מה היה לפני הצמדה למדד?

<אסי מסינג: כמו שהסברתי קודם לכן, ההצמדה הייתה לתוספות שהפעיל מקבל.

<אסי מסינג: העובד הפעיל.

<אסי מסינג: כלומר, גמלאי פרש עם נתונים מסוימים, הייתה לו דרגה מסוימת עת הוא פרש ותוספות מסוימות ותפקידים מסוימים שהיא קיבל, ובהתאמה כאשר הפעיל, המקביל לו, מקבל תוספת שכר שאינה מותנית בשום תנאי מיוחד, אז גם הגמלאי היה מקבל אותה.

<אסי מסינג: השיטה הזאת כרכה למעשה את כל הגמלאים ביחד עם תוספות השכר.

<אסי מסינג: זה הוביל לכך שגם תוספות השכר, עת נתנו תוספות השכר, היה צריך להביא בחשבון את ההשלכה שזה לגמלאים וזה עיוות את מערכת השכר, לא נתן יציבות לגמלאים כיוון שאין מועד עדכון שנתי קבוע לפי מדד מקובל כמו המדד שאנחנו מציעים ועוד טעמים שונים.

משה גפני: אבל המדד בשנים האחרונות לא עולה.

<אסי מסינג: אם הוא יורד, השיטה אומרת שהגמלה לא מתעדכנת.

משה גפני: את זה הבנתי, אבל בשנים האחרונות המדד לא עולה.

<אסי מסינג: בסופו של דבר המדד הוא אמת מידה מקובלת שנראית המתאימה ביותר לעדכון הקצבאות.

<אסי מסינג: בשנים האחרונות היה מדד שלילי.

משה גפני: לא הייתה תוספת שכר בעדכון מכיוון שלא היה מדד.

<אסי מסינג: כמובן שהעדכון הראשון הנוסף לאחר עליית המדד יביא בחשבון את מדד הבסיס האחרון.

איתן ברושי: גפני, אולי תיזום שינוי, ואז כשמביאים עגבניות, המדד יורד כל הזמן.

משה גפני: כל הזמן חשבתי איך השב"כ והמוסד יגיעו לעגבניות.

איתן ברושי: אתם אפשר להסתדר.

איתן ברושי: הם באים מהשדות האלה.

<אסי מסינג: במהלך התיקון עצמו, אני אסביר את ההסכמות לסעיפים השונים.

<אסי מסינג: זה באופן כללי המתווה.

משה גפני: מה שאתה מציג בהצעת החוק הזאת זה שבעצם אתם לא מבקשים לעשות שינוי.

משה גפני: יש לזה השלכה כספית מאוד גדולה ותכף נרצה לברר לגבי העניין הזה, אבל מה שאתם מבקשים, את מה שנעשה עם עובדי המדינה ומה שנעשה עם השוטרים והסוהרים, להחיל גם על עובדי שירות הביטחון, השב"כ והמוסד.

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: למעשה לגבי כלל הגמלאים בפנסיה תקציבית, זאת תהיה שיטת העדכון שלהם.

<אסי מסינג: דרך אגב, במקביל יש חוק לעדכון שיטת העדכון בפנסיה תקציבית שהוא חוק מסגרת שהוחל במקור על עובדי חברת החשמל, גם שם המעבר היה לאותה שיטה.

<אסי מסינג: החוק כחוק מסגרת מאפשר בכל מקום שיהיה שינוי של ההסכם הקיבוצי שהיה בבסיס ההסדר, להחיל אותו גם בצו באישור ועדת העבודה והרווחה גם לגבי הגמלאים של אותו מגזר.

<אסי מסינג: כך נעשה לגבי בנק ישראל לפני כשנתיים.

<אסי מסינג: נותרו עוד מגזרים קטנים בפנסיה תקציבית ששיטת העדכון שלהם עוד לא שונתה ויש להניח שבעתיד ייעשה שינוי גם לגביהם.

<אסי מסינג: הם עובדי המגזר הציבורי ולא עובדי מדינה.

משה גפני: אותם מגזרים קטנים עדיין בשיטה הזאת ותלויים בהסכמי שכר?

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: למשל, הדוגמה הבולטת ביותר, האוניברסיטאות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: למה כוחות הביטחון – השב"כ והמוסד – לא היו בהסדר הזה?

<מ.ש.: לשעבר ראש אגף המטה בשב"כ והיום חבר הצוות שמוביל את כל המהלך הזה של המעבר.

משה גפני: אנחנו נפגשנו בקדנציה הקודמת שלי.

<מ.ש.: כן.

<מ.ש.: בשני הארגונים הייתה התלבטות.

<מ.ש.: כאשר המשק כולו עשה את המהלך הזה ושצה"ל, המשטרה ושירות בתי הסוהר התחילו לנהל את התהליך, גם אצלנו היו דיונים ודילמות האם זה טוב או לא טוב.

<מ.ש.: לא ידענו להגיע למסקנה הברורה האם זה נכון לארגונים.

<מ.ש.: גם ראש הממשלה אפשר לנו להחליט אם אנחנו רוצים להיכנס לתוך המהלך או לא.

<מ.ש.: במהלך הזמן, לאחר שצה"ל והמשטרה עברו באופן מלא למהלך הזה, אנחנו נכנסנו לעבודת מטה חדשה שבדקה היטב את כל המהלך והגענו למסקנה שזה צעד נכון לעשות לטובת הגמלאים.

<מ.ש.: לכן עברנו תהליך שלם של אישור באספות כלליות בכל הארגונים כפי שצריך לעבור בעמותה ובסיכומו של דבר זה אושר והחלטנו שאנחנו רוצים להצטרף למהלך הכולל.

<מ.ש.: אני רוצה להזכיר שנשארנו שני הארגונים היחידים במשק שלא עשו את המהלך הזה.

משה גפני: כן, אבל עשיתם את זה מתוך בחירה.

<מ.ש.: עשינו מתוך בחירה.

<מ.ש.: בפירוש הייתה לנו את האופציה לבחור ובחרנו בצורה מושכלת לאחר בדיקה מעמיקה של ההסכם הזה והחלטנו לעשות את המעבר הזה.

משה גפני: מתי החלטתם לעבור?

<מ.ש.: בפעם הראשונה החלטנו, זה היה ב-8 לאוקטובר 2013, באספה כללית.

משה גפני: למה זה לא קרה?

יעקב פרי: אז הייתה החלטה פה אחד שהכותרת שלה היה אימוץ עקרון ההצמדה למדד על פי המטבע הצה"לי.

משה גפני: למה זה לא נעשה ב-2013?

<מ.ש.: מאז התחיל התהליך עם האוצר.

יעקב פרי: הם היו צריכים לשלם רטרואקטיבית והם לא רצו.

יעקב פרי: היה שמח עם הסיפור הזה.

משה גפני: חיכיתם שאני אהיה יושב ראש ועדת הכספים.

יעקב פרי: נכון.

יעקב פרי: שתחזור להיות יושב ראש הוועדה.

<מ.ש.: גם בזה ידענו מה לבחור.

משה גפני: בכמה גמלאים מדובר?

משה גפני: על כמה גמלאים מדבר החוק הזה?

<מ.ש.: בשב"כ יש כ-1,800 גמלאים.

<קריאה: במוסד כ-1,700, 1,800.

<מ.ש.: מדברים על כ-3,500 גמלאים.

משה גפני: מבקר המדינה.

<יחזקאל שעיה: אני סמנכ"ל למינהל בפועל במשרד מבקר המדינה.

<יחזקאל שעיה: העובדים המקצועיים של משרד מבקר המדינה, כלומר, אנשי הביקורת, מדורגים בדירוג שנקרא דירוג ביקורת המדינה.

<יחזקאל שעיה: הדירוג הזה הוא דירוג ייחודי למשרד מבקר המדינה.

<יחזקאל שעיה: בשירות המדינה אין גוף שמקבל את הדירוג הזה.

<יחזקאל שעיה: הדירוג הזה נשמט - כאשר מדובר בגמלאות או בכל מיני דברים שנוגעים לגמלאים – מרשימת הדירוגים שמקבלים את זה.

<יחזקאל שעיה: לדוגמה, אני יכול להוסיף ולומר שבקרן לרווחת הגמלאים שהגמלאים קיבלו, הדירוג הזה נשמט ואז הגמלאים שהיו עובדי ביקורת לא מופיעים ברשימת הדירוגים.

<יחזקאל שעיה: לנושא הזה שמתי לב עת נכנסתי לתפקיד לפני כשנה וחצי.

<יחזקאל שעיה: פעלנו מול האוצר והם הגישו את הצעת החוק לתיקון.

<יחזקאל שעיה: אני רוצה לתקן ולומר שהצעת החוק הזאת מדברת על ינואר2016 עד מרץ 2016.

<יחזקאל שעיה: צריך להיות מינואר 2011.

משה גפני: על זה נדבר בסעיף עצמו.

משה גפני: אנחנו נעבור על סעיפי החוק.

משה גפני: למה לא הייתם בתוך ההסדר?

<יחזקאל שעיה: אמרתי.

<יחזקאל שעיה: הדירוג הזה לא מוכר במדור הגמלאות ולא מוכר באוצר.

<יחזקאל שעיה: זאת אומרת, הם מכירים את זה כדירוג אבל הוא לא דירוג שקיים.

משה גפני: ושתקתם?

<יחזקאל שעיה: לא שתקנו.

<יחזקאל שעיה: אנחנו כל הזמן מדברים ומעלים את זה.

משה גפני: אני סבור, גם בדיונים שאנחנו מקיימים על השופטים וגם על השרים, שהכול צריך להיות אחיד.

<יחזקאל שעיה: נכון.

משה גפני: אפשר לקבוע דרגת שכר לעובדי מבקר המדינה, לעובדי בנק ישראל, לכוחות הביטחון, כל אחד לפי עניינו, אבל ברגע שמחליטים על שיטת הצמדה, היא צריכה להיות שיטת הצמדה לכולם.

משה גפני: איך ירדתם מהעניין הזה?

משה גפני: איך עושים שזה לא יקרה בעתיד?

<יחזקאל שעיה: לא ירדנו.

<אסי מסינג: כאשר הם יוספו כרגע לתוספת, מופיעים שם כדירוג, אני מניח שתקלה כזאת לא תקרה פעם נוספת ככל שיהיה תיקון.

משה גפני: למה?

<אסי מסינג: כיוון שהם יופיעו כבר בתוספת עצמה ברשימת הדירוגים הבסיסית.

<אסי מסינג: כלומר, הם ייכללו כבר ברשימה שהיא הבסיס.

משה גפני: אמרת שאתם לא מופיעים גם בקרן לרווחת הגמלאים.

<יחזקאל שעיה: בקרן לרווחת הגמלאים הם לא מופיעים.

משה גפני: למה?

<יחזקאל שעיה: מכיוון שהם לא מופיעים ברשימת הדירוגים.

משה גפני: כאשר הם יהיו ברשימת הדירוגים, הם יהיו בקרן?

<יחזקאל שעיה: לא.

<יחזקאל שעיה: אם לא יכניסו אותם, הם לא יהיו בקרן.

משה גפני: למה?

משה גפני: אתם נראים לי צמחוניים.

<יחזקאל שעיה: אנחנו לא צמחוניים.

<יחזקאל שעיה: אנחנו בוויכוחים עם האוצר בעניין הזה.

משה גפני: תעביר עליהם ביקורת.

משה גפני: לא, אל תענה לי.

משה גפני: לא התכוונתי.

משה גפני: למה הגמלאים שעובדים במשרד מבקר המדינה, שהם בעצם לכל דבר ועניין כמו כל גוף אחר בשירות המדינה, לא בקרן לרווחת הגמלאים?

<אסי מסינג: אני לא מכיר את הסוגיה הספציפית.

<אסי מסינג: אני יודע שהנושא של הקרן לרווחה עליו הוא מדבר כרגע, נמצא מכוח הסכמים קיבוציים שנחתמו וצריך לבדוק עם הממונה על השכר.

משה גפני: מישהו מהממונה על השכר נמצא כאן?

<אסף שירמן: כן.

משה גפני: למה הם לא נמצאים בקרן לרווחת הגמלאים?

<אסף שירמן: מדובר בהסכמים קיבוציים משנת 2008 שם כל נושא קרן הרווחה לגמלאים מוסדר.

<אסף שירמן: ברשימת הדירוגים שצורפה לאותו הסכם קיבוצי, הם לא הופיעו.

משה גפני: למה?

<אסף שירמן: הן ההסתדרות והן אגף הממונה על השכר – שוב, לא הייתי מעורב באותו הסכם - - -

משה גפני: לא חשוב.

משה גפני: אתה מייצג את הממונה על השכר.

<אסף שירמן: אני מייצג.

<אסף שירמן: אני באתי מתחום הביטחון.

<אסף שירמן: אני לא עוסק בתחום של מבקר המדינה, אבל מהיכרותי את המערכת, שם הדירוג נשמט.

משה גפני: אפשר לבקש שיבוא מישהו?

משה גפני: הרי יש סעיף כאן בחוק שמדבר על מבקר המדינה.

<אסף שירמן: קורה שדירוג נשמט.

משה גפני: אתה יכול לברר את העניין הזה?

משה גפני: אני כל הזמן מנסה כאן בוועדה לגרום לכך שכולם יקבלו שווה.

<אסף שירמן: אני מסכים אתך.

<אסף שירמן: זה לא היה מכוון.

משה גפני: לא מכוון.

משה גפני: נצא מתוך הנחה שזה לא מכוון, אבל צריך לתקן את זה.

משה גפני: אם זה כבר הגיע אלינו, צריך לתקן.

<אסף שירמן: כל מה שנמצא תחת החוק, אנחנו מתקנים.

<אסף שירמן: לגבי הסכמים קיבוציים עתידיים, יש להסב את תשומת הלב של הממונה על השכר.

משה גפני: לא.

משה גפני: אני רוצה לדעת למה זה לא היה.

משה גפני: למה עובד מבקר המדינה שפרש לגמלאות לא נמצא בקרן לרווחת הגמלאים.

<אסף שירמן: אני אברר.

משה גפני: תברר ותעדכן.

משה גפני: אנחנו נתחיל להקריא את החוק אלא אם כן יש שאלות.

<אסי מסינג: הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 58) (שינוי שיטת עדכון הגמלאות לעובדי שירותי הביטחון), התשע"ו-2016 תיקון סעיף 9 בחוק שירות המדינה (גמלאות) (נוסח משולב), התש"ל-1970 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9(ב), בהגדרה "העדכון הנוסף", בפסקה (1), במקום "או בדירוג קלדניות שופטים" יבוא "בדירוג קלדניות שופטים או בדירוג ביקורת המדינה".

<אסי מסינג: הסעיף הזה הוא הסעיף עליו דיברנו כרגע, הוספת דירוג ביקורת המדינה לצורך העדכון הנוסף כך שיחול לגביהם העדכון שנקבע בשנת 2012 בדומה ליתר עובדי המדינה, בדירוגים של דירוגי ההסתדרות.

משה גפני: אני צריך לקבל תשובה לגבי הקרן.

<אסי מסינג: הוא יצא לבדוק.

<אסי מסינג: זה הסעיף היחידי, למעט סעיף התחילה, שמתייחס לנושא מבקר המדינה.

<אסי מסינג: החלפת סעיפים 63א1 עד 63א3 והוספת סעיף 63א4 במקום סעיפים 63א1 עד 63א3 לחוק העיקרי יבוא: "63א1 מועד המעבר, המשכורת הקובעת ורשימת הדירוגים הבסיסית ההגדרה "מועד המעבר" שבסעיף 8 תיקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כך: "מועד המעבר" – יום כ"א בשבט התשע"ו (31 בינואר 2016)".

<אסי מסינג: ההגדרה "משכורת קובעת" שבסעיף 8 תיקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו בסופה נאמר: "(4) על אף הוראות פסקאות (1) ו-(2) שולמה, לאחר מועד המעבר, תוספת על משכורתו של פלוני בעד התקופה שלפני מועד המעבר, שמקורה בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו ושנכרת לאחר המועד האמור, לא תובא התוספת האמורה בחשבון לעניין אותן פסקאות, אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת, בצו".

<אסי מסינג: ההגדרה "רשימת הדירוגים הבסיסית" שבסעיף 8 תיקרא לגבי עובדי שירותי הביטחון, כאילו במקום הסיפה החל במילה "שבחלק" נאמר "שבחלק ד' לתוספת השלישית".

משה גפני: תסביר.

<אסי מסינג: הסעיפים שמוצעים כרגע ושנעבור עליהם אחד אחד מחליפים את ההסדר הקיים שחל לגבי גמלאי שירותי הביטחון שהוא אותה הצמדה לחייל בדרגת הכתף שהיא המקבילה לדרגה שהייתה לגמלאי ערב פרישתו.

<אסי מסינג: הסעיף הראשון מדבר למעשה על כך ששינוי שיטת ההצמדה יתבצע.

<אסי מסינג: במקור, עת הצעת החוק הוגשה, הוצע ה-31 בינואר 2016.

<אסי מסינג: אנחנו כמובן לא מציעים ששינוי המעבר יהיה רטרואקטיבי אלא הוא יתבצע לאחר שהחוק יעבור.

<אסי מסינג: כרגע, כדי להסיר איזשהו ספק, אין השלכה מהותית כמו שאני אראה מאוחר יותר על התשלומים שמגיעים, אני חושב שההצעה הנכונה ביותר היא להציע כרגע את 30 באפריל כדי להיות בטוחים שהחוק יפורסם ברשומות עד אותו מועד.

<אסי מסינג: כידוע אנחנו נמצאים עכשיו בחלק השני של מרץ.

<אסי מסינג: בהמשך אנחנו נעשה את התיקונים המתאימים.

משה גפני: השאלה אם נספיק לפני הפגרה.

<אסי מסינג: אם לא נספיק, נצטרך לשנות את המועד.

משה גפני: במועד הזה, בתאריך, אתה מתכוון שלא יהיה רטרואקטיבי.

<אסי מסינג: כן.

משה גפני: אתה אומר שגם לא יהיה שינוי מכיוון שאין עכשיו שינויים.

<אסי מסינג: אנחנו נעשה את ההתאמות השונות כך שלא יהיה שינוי.

<אסי מסינג: בהצעה עצמה כל התשלומים שמוצעים כך, ישולמו באותו אופן.

משה גפני: לא חשוב אם התאריך יהיה תאריך מאוחר יותר, התוספות שישולמו ישולמו.

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: באותו אופן.

<אסי מסינג: אני אסביר את זה עת נגיע לסעיפים.

<אסי מסינג: כמובן יידחה גם מועד התשלום, ההתחלה, כי ככל שהחוק עובר מאוחר יותר, כמובן התשלום מתחיל מאוחר יותר אבל זאת נגזרת ברורה.

<אסי מסינג: מה שמוצע כרגע זה היערכות של חודשיים-שלושה לאחר חקיקתו של החוק ואז מתחילים התשלומים.

<אסי מסינג: כשנגיע לסעיף התחילה, ניגע בכך.

<אסי מסינג: מכל מקום, לא נכון להגיע למצב שבו שינוי שיטת ההצמדה יהיה רטרואקטיבי.

<אסי מסינג: הוא מעלה שאלות משפטיות שאין סיבה להגיע למצב כזה.

<אסי מסינג: זה סעיף קטן (א).

<אסי מסינג: סעיף (ב) – סעיף דומה יש גם בחוק שירות הקבע וגם לגבי שוטרים וסוהרים – מתייחס למצב שבו אחרי מועד המעבר – שכמו שאמרנו, כרגע יהיה לפי 30 באפריל או כל מועד מאוחר יותר – תשולם בסופו של דבר תוספת על משכורתו של העובד הפעיל בעד התקופה שלפני מועד המעבר.

<אסי מסינג: זאת אומרת, אילו לא היינו משנים את השיטה, בוודאי שהוא היה צריך לקבל את זה גם בקצבה.

<אסי מסינג: החידוד כאן הוא בסופו של דבר תשלום של תוספת שהוא בעד התקופה שלפני מועד המעבר והשאלה מה הוחל.

<אסי מסינג: ברירת המחדל שמוצעת כאן היא שהוא לא ישולם אלא אם כן שר האוצר קבע בצו אחרת.

<אסי מסינג: הסדר דומה נמצא גם לגבי משרתי קבע וגם לגבי שוטרים וסוהרים.

משה גפני: תצטרכו להוסיף כאן שהצו ששר האוצר קובע הוא באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

<אסי מסינג: גם שם זה רק שר אוצר.

<אסי מסינג: למיטב זיכרוני, בסעיף ההוא אין ועדה.

משה גפני: שר האוצר לבד קובע תוספות?

<שגית אפיק: לא.

<שגית אפיק: הוא מאשר.

<אסי מסינג: הוא רק קובע החלה של תוספות שניתנו בהסכם קיבוצי בעד התקופה שקדמה למועד המעבר.

איתן ברושי: למה זה בוועדת העבודה והרווחה?

משה גפני: כי זה שם.

<שגית אפיק: שם זה אמור להיות.

משה גפני: לא משנה.

משה גפני: השאלה קודם כל אם צריך אישור ועדה של הכנסת.

<אסי מסינג: הסעיף המקביל שלו בחוק שירות המדינה (גמלאות) הוא בסעיף 71א(ב)(5).

<אסי מסינג: הסעיף הוא סעיף זהה: "לא תובא תוספת בחשבון לעניין אותן פסקאות אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת בצו".

<אסי מסינג: סעיף מקביל יש גם בחוק שירות הקבע.

איתן ברושי: אתם נותנים לשר האוצר מעמד על.

איתן ברושי: בכל מקום, אחרי שגומרים את כל הדיונים, חוץ מהכול, אם שר האוצר רוצה, הוא משנה.

איתן ברושי: גפני, אתה אשם כי אתה הכי ותיק כאן.

איתן ברושי: כל השנים אתם סובלים את זה בשקט, שיש איזו עליונות של האוצר.

משה גפני: בכל החקיקה שעשיתי, יש אישור של ועדות בכנסת.

משה גפני: תכף נברר את זה.

יעקב פרי: אני רוצה לשאול שאלה.

יעקב פרי: אני מבין שהסיכום – ותקנו אותי – היה לגבי ה-31 בינואר.

משה גפני: כן.

משה גפני: זה כתוב.

<מ.ש.: 31 בדצמבר.

יעקב פרי: הרטרואקטיביות של הפעיל.

יעקב פרי: אם עכשיו זה יהיה אפריל ואחר כך פגרה.

משה גפני: או שיהיה קודם.

משה גפני: אני לא יודע.

משה גפני: מתי שיסתיים החוק.

<אסי מסינג: כמו שהצעתי, התוספות ישולמו אותו הדבר.

<אסי מסינג: לא הצעתי לשנות.

<אסי מסינג: הסכום יהיה זהה אלא שהמועד יהיה אחר.

משה גפני: התוספות ישולמו.

משה גפני: הוא הסביר קודם שהתוספות ישולמו בכל מקרה.

משה גפני: ברגע שיסתיים החוק, רק אז הם יכולים לשלם את זה.

איתן ברושי: אלא אם שר האוצר יגיד אחרת.

משה גפני: לא.

<שגית אפיק: לא.

איתן ברושי: תוסיף את המשפט.

איתן ברושי: למה לא? בוא ניקח את זה גם לכאן.

<אסי מסינג: זה לא קשור.

איתן ברושי: הכול לפי הנוחיות של השר.

<אסי מסינג: לא.

<אסי מסינג: זה לא קשור.

<אסי מסינג: אנחנו מדברים על הסכם קיבוצי שייכרת אחרי החוק.

<אסי מסינג: הסעיף הזה עוסק בכך.

<אסי מסינג: החידוד הוא רק מבחינת הרטרואקטיביות.

<אסי מסינג: יש הבדל בהצעת החוק בין תשלומים שהם בעד התקופה שעד חודש דצמבר 2015, להם יש 0.395, ולעומת זאת התשלומים מינואר ואילך משולמים באופן מלא לפי פריסה, שליש ושני שליש, אבל לזה אגיע בהמשך ואני אתייחס.

<אסי מסינג: בעניין הזה לא אמור להיות כל שינוי ולכן המועד לא אמור להשליך.

<אילה פרוקצ'יה: הסכום יהיה גבוה יותר ויכלול את אותו סכום.

משה גפני: לגבי מה שחשוב לחבר הכנסת איתן ברושי.

משה גפני: על מה אנחנו מדברים שר האוצר קבע בצו?

<אסי מסינג: במצב שבו ייכרת הסכם קיבוצי אחרי 30 באפריל, נגיד שזה מועד המעבר, והוא נותן תוספת לשכר של עובדים בעד התקופה שלפני מועד המעבר.

<אסי מסינג: כלומר, בעד התקופה שלפני 30 באפריל.

<אסי מסינג: ברירת המחדל לפי החוק, בדומה למשרתי קבע, לשוטרים ולסוהרים, שהתוספת הזאת לא ניתנת לגמלאים.

<אסי מסינג: עם זאת, לשר האוצר יש את האפשרות להחיל את אותה תוספת לגבי הגמלאים.

משה גפני: למה?

<אסי מסינג: מכיוון שבמצבים מסוימים שברור שמקור התוספת הוא תוספת רטרואקטיבית, עשויה להישאל השאלה שהתוספת ממילא הייתה נתונה ואז צריך יהיה לבחון את העניין הזה.

משה גפני: זאת אומרת של נותנים את זה רטרואקטיבית.

<אסי מסינג: ברירת המחדל היא שלא ואולם - - -

משה גפני: אני לא יודע מה זה ברירת המחדל.

<אסי מסינג: ברירת המחדל לפי החוק.

איתן ברושי: מה דינם של עובדי חברת חשמל בהשוואה?

איתן ברושי: מה קורה בחברת חשמל בהשוואה?

איתן ברושי: כדאי לאמץ את המודל של חברת החשמל.

משה גפני: קודם אני רוצה להבין.

משה גפני: אחר כך נגיע לחברת חשמל.

משה גפני: לפי החוק הזה, אם יש הסכם קיבוצי, זה לא חל אלא אם כן שר האוצר החליט אחרת.

<אסי מסינג: אחרת.

משה גפני: בצו שלו - שאף אחד לא יכול לערער עליו – הוא נותן הרבה כסף לאותם עובדים, לא חשוב מי, בכל המגזרים.

<אסי מסינג: כן.

משה גפני: בלי אישור ועדה של הכנסת?

<אסי מסינג: זה המצב שהוצע.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, מזל שאין פריימריס ב-כולנו כי אחרת הם היו צריכים להתחיל להתפקד.

משה גפני: זה לא מצב חוקי בריא.

איתן ברושי: זה חוזר על עצמו.

איתן ברושי: כל שבוע יש כאן דוגמה לכך.

<אסי מסינג: אני מזכיר ששר האוצר הוא השר הממונה על החוק.

<אסי מסינג: בכל מקרה, מדובר במצב מאוד מאוד מסוים.

משה גפני: לא.

משה גפני: ממש לא.

<אסי מסינג: כנראה ההסתברות שיהיה הסכם קיבוצי שייתן תוספות בעד, הוא לא גבוה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: מקרה אחד כזה ביובל.

משה גפני: יכול שר האוצר בהחלטה שרירותית שיכולה להיות אפילו החלטה פוליטית לתת הרבה מיליוני שקלים למגזר מסוים מבלי שיהיה איזשהו פיקוח.

<אסי מסינג: בסופו של דבר הוא מחיל הסכם קיבוצי.

<אסי מסינג: הוא לא סוטה מההסכם הקיבוצי.

איתן ברושי: על מי הוא מחיל אותו.

משה גפני: הוא יכול לקבוע בשרירות לבו, ואני לא מערער על שר האוצר.

איתן ברושי: הוא מתכוון לשר האוצר הבא ולא לשר האוצר הנוכחי.

משה גפני: שר האוצר הבא יהיה עוד יותר גרוע.

משה גפני: אני יודע מי יהיה שר האוצר הבא?

משה גפני: אתה צודק, אבל למה שזה לא יהיה באישור ועדה בכנסת?

משה גפני: אני אפילו לא מבקש שזאת תהיה ועדת הכספים אלא אני מדבר על ועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: למה?

<אסי מסינג: אני לא מציע כרגע לסטות ושיהיה מצב שבו יידרש אישור ועדה.

משה גפני: לא לסטות ממה שהיה, זה בסדר, זאת תשובה טובה אבל עכשיו אני שואל אותך לגופו של עניין.

משה גפני: האם אתה כיועץ משפטי של משרד האוצר רואה בתהליך הזה תהליך נכון שאיש אחד מכובד ככל שיהיה, ושר האוצר, סביר להניח שהשיקולים שלו הם שיקולים שאתם תייעצו לו והם כלכליים ומקצועיים, האם זה נכון שתוספת של מיליוני שקלים למגזר אחד שעל פי החוק הם לא אמורים לקבל את זה אלא בהחלטתו של האיש הזה שהוא שר האוצר, האם זה ראוי?

משה גפני: האם במדינה דמוקרטית לא ראוי ששר האוצר מקבל את ההחלטה אבל ועדת העבודה והרווחה מאשרת לו?

<אסי מסינג: אני מזכיר ששיטת העדכון הקיימת עד היום למעשה החילה הסכמים קיבוציים באופן אוטומטי להצמדה של גמלאים ומי שהיה מאשר למעשה את ההסכמים זה הממונה על השכר במשרד האוצר.

<אסי מסינג: למעשה כאן מה שמוצע זה שבמקרה שייחתם הסכם, שר האוצר יחיל אותו או שלא יחיל אותו.

<אסי מסינג: זה בדומה למה שהיה נהוג עד היום.

איתן ברושי: הנקודה היא עקרונית ולאו דווקא בשאלה שעל סדר היום.

איתן ברושי: אני חשוב שהגיע הזמן ואולי צריך להביא הצעת חוק.

איתן ברושי: אני הגשתי וקיבלתי אישור להגיש הצעת חוק להפקיע, אדוני ממלא מקום היועץ המשפטי, את הסמכויות של שר האוצר להוריד מכסים.

איתן ברושי: להוריד מכסים – כפי רואים את ההשתוללות האחרונה – זה בסמכות שר האוצר, אבל כדי להעלות מכסים צריכים אישור של הוועדה.

איתן ברושי: בעיני הוצאתם כאן חוברת שלמה שבסוף היא לא חשובה כי בנושא מאוד חשוב שר האוצר לא צריך לשאול אף אחד.

משה גפני: לא.

משה גפני: תשים את זה בקונוטציות הנכונות.

איתן ברושי: לא הכול מדויק.

איתן ברושי: מה שאני אומר כרגע, לא תמיד צריך לדייק בכל.

איתן ברושי: צריך לנפח את זה טיפה כדי להבין את החומרה של העניין כי זאת לא פעם ראשונה שאנחנו נתקלים בהחלטות שלמות שבסוף כתוב שברצותו, שר האוצר יכול לעשות אחרת.

איתן ברושי: מה שכתוב כאן, צריך ועדה.

איתן ברושי: גפני, אני חושב שזה נכון.

איתן ברושי: בעצם מרוקנים את הסמכויות שלך ושלנו בוועדה כי בסוף אפשר למנוע דיון ציבורי ולתת סמכות לאיש אחד, ובאמת, בלי לפגוע בשר זה או אחר, אבל אני לא מכיר מישהו נטול שיקולים ואמביציות אישיות.

איתן ברושי: לכן זה לא תקין ובעיני אפילו לא נכון מצדו של השר לקחת על עצמו אחריות בכל מיני תחומים לבד.

איתן ברושי: הוא גם צריך לשאת בתוצאות אחר כך.

איתן ברושי: לכן אני מציע למחוק את הסעיף הזה.

משה גפני: לא, למחוק ודאי שלא.

משה גפני: אני מתנגד למחוק אותו.

איתן ברושי: למחוק ולבקש.

משה גפני: יש הסכם.

משה גפני: אתה מתכוון למחוק רק את המשפט .

איתן ברושי: כן.

משה גפני: אבל לא את הסעיף.

איתן ברושי: לא.

איתן ברושי: התכוונתי למשפט.

איתן ברושי: סליחה.

איתן ברושי: לתקן את השורה.

איתן ברושי: אני אומר לך לשקול את זה גם בנקודות אחרות.

<אסי מסינג: לתקן באיזה אופן?

<אסי מסינג: להוסיף ועדה?

איתן ברושי: לא, אין לו אופציה כזאת.

<שגית אפיק: את סמכות השר.

<אסי מסינג: לא, זה בוודאי שלא.

<אסי מסינג: זה להפוך את ברירת המחדל.

<אסי מסינג: זה להחיל את ההסכם באופן אוטומטי, וזה בוודאי משנה את המצב הקיים.

איתן ברושי: תביא את זה לוועדה.

משה גפני: חבר הכנסת ברושי, בוא נעשה סדר מבחינה מקצועית.

משה גפני: אנחנו מדברים על מקרה נדיר והמקרה הזה לא קורה בכל תקופה.

משה גפני: זה יכול לקרות לעתים נדירות.

משה גפני: בא משרד האוצר וקובע של יחול ההסכם הקיבוצי שנעשה באותו זמן, שהוא לא חל לגבי החוק הזה אלא אם כן קבע שר האוצר בצו שזה כן יחול.

משה גפני: זה החריג.

משה גפני: הנורמה היא שזה לא חל.

משה גפני: זה החוק.

איתן ברושי: אבל בכל זאת?

משה גפני: רגע.

משה גפני: אתה הלכת כאן רחוק מאוד.

איתן ברושי: בכוונה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: לגבי הנושא של הפחתת מכסים והעלאת מכסים, אנחנו ניסינו כאן, הייתה לנו מלחמה עם הממשלה על זה ולא סיימנו את המאבק בעניין הזה.

משה גפני: זאת טענה צודקת ואין עליה עוררין.

משה גפני: האוצר רוצה בסמכותו הבלעדית את הפחתת המכסים מסיבותיו הוא.

משה גפני: אנחנו מתנגדים לזה.

משה גפני: אנחנו חושבים שגם ההפחתה - - -

איתן ברושי: לקראת פורים הוא הוריד את המס על משקאות חריפים במאה מיליון שקלים, כאילו זה יעד לאומי.

משה גפני: על זה מתנהל הוויכוח.

משה גפני: זה ויכוח באמת עקרוני.

משה גפני: אנחנו מקפידים, ומשרד האוצר לא מתנגד וגם המשרדים האחרים, ברגע שמגיעים צווים מהסוג הזה בחקיקה, אנחנו מוסיפים באישור ועדה ובעיקר זה באישור ועדת הכספים של הכנסת ואין התנגדות לגבי העניין הזה.

משה גפני: כאן אנחנו מדברים על מקרה חריג.

משה גפני: זה לא המקרה הקלאסי עליו אנחנו מדברים כל הזמן.

משה גפני: אני מבקש מכם, היות שמדובר גם על חקיקה שיש לה השלכת רוחב, אני חושב שאנחנו כבר בעידן אחר, אנחנו בעידן שמאשרים את הגבלת שכר הבכירים דבר שבעבר אי אפשר היה להעביר ואנחנו בדור אחר, תשקלו את העניין הזה לקראת סיום החוק, אם אפשר שכאן זה יהיה באישור ועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: זאת הוועדה שמטפלת בנושא של הגמלאות.

משה גפני: אני מבקש שתשקלו את זה.

איתן ברושי: אני מבקש להעלות את זה כהסתייגות, גברתי היועצת המשפטית.

משה גפני: בסדר, אבל הוא עוד לא נתן תשובה.

איתן ברושי: בוא נניח הנחה.

איתן ברושי: כאן יושבים גורמי ביטחון ומניחים את ההנחה הקשה לפני שיוצאים לדרך.

איתן ברושי: אני מציע להניח הנחה שהתשובה תהיה שלילית.

משה גפני: אני לא מניח כך.

משה גפני: ראיתי עליו שהוא דווקא מגיב בחיוב.

איתן ברושי: לא סתם אמרתי שהוא ממלא מקום.

משה גפני: הוא לא ממלא מקום.

משה גפני: הוא בפועל.

איתן ברושי: הוא לא יכול לריב עם שר האוצר שבסוף צריך לאשר את המינוי.

משה גפני: שר האוצר לא צריך לאשר.

<שגית אפיק: הוא הולך למכרז.

איתן ברושי: אתם תמימים.

איתן ברושי: מילא אנחנו תמימים, אבל אתם לגבי המכרזים?

משה גפני: הוא צריך להתמנות במכרז באישור ועדת הכספים של הכנסת.

<אסי מסינג: אני אשמח אם נפסיק לגעת בנושא האישי שלי.

משה גפני: אסי, זה לקראת פורים.

איתן ברושי: אסי, בזה אתה לא יכול להתערב.

משה גפני: לא לרשום את זה בפרוטוקול.

איתן ברושי: למה?

איתן ברושי: אתה צנזורה?

איתן ברושי: אני אומר את זה בכוונה.

איתן ברושי: הנה, זה בשידור.

איתן ברושי: אני רוצה שישמעו אלה שלא נמצאים באולם.

איתן ברושי: אני מבקש להעלות את זה כהסתייגות.

משה גפני: אם התשובה תהיה שלילית.

איתן ברושי: אם התשובה תהיה שלילית.

איתן ברושי: אני אומר לך שזאת הזדמנות שלכם לחזור בתשובה על התנהגות לא ראויה באין סוף מקרים.

משה גפני: אני דווקא בעד חזרה בתשובה.

משה גפני: מה לגבי פסקה (ג)?

<אסי מסינג: ההגדרה רשימת הדירוגים הבסיסית בסעיף 8, למעשה מה שאנחנו מחילים כאן בהמשך, יש רשימת דירוגים בסיסית שמותאמת לדירוגים שנמצאים בשירותי הביטחון והיא תפורט בהמשך בתוספת השלישית לחלק ד'.

<אסי מסינג: למעשה היא תשליך לגבי מתן תשלום התוספות לגבי אותם גמלאים.

<אסי מסינג: 63א2 עדכון המשכורת הקובעת סעיף 9 ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו - בסעיף קטן (א1), במקום "כ"ט באדר א' התשע"ד (1 במרץ 2014)" נאמר "כ"ג בניסן התשע"ו (1 במאי 2016)".

משה גפני: אגב, תגיד לי, כשאתה משנה מ-כ"ט באדר התשע"ד ל-כ"ג בניסן התשע"ו, אתה משנה את החוק הקיים?

<אסי מסינג: לא.

<אסי מסינג: זה סעיף חדש שהוא סעיף ספציפי לגבי עובדי שירותי הביטחון.

משה גפני: תשע"ד נשאר?

<אסי מסינג: הוא נשאר שם לגבי עובדי המדינה כמו שהוא.

<אסי מסינג: לגבי עובדי המדינה אנחנו רואים את זה כאילו זה המועד.

<אסי מסינג: זה רק לגבי עובדי שירותי הביטחון.

משה גפני: בסדר.

<אסי מסינג: אחרי סעיף קטן (א1) נאמר: "(א2) העדכון הנוסף בעד קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2015 ישולם בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן ובמועדים כמפורט בהן: סכום השווה לחמישים אחוזים מסך העדכון הנוסף בעד הקצבאות כאמור ישולם בתשלומים כאמור בסעיף 9א(ט)(1) המובא בסעיף 63א3.

<אסי מסינג: סכום השווה ל-52 אחוזים מסך העדכון הנוסף בעד הקצבאות כאמור ישולם בתשלומים כאמור בסעיף 9א(ט)(2) המובא בסעיף 63א3.

<אסי מסינג: למעשה אנחנו מבקשים להחיל כאן

<אסי מסינג: את העדכון הנוסף עליו דיברתי קודם לכן, שהוא אותו עדכון בעד תשלומים בעד התקופה שבה הפעיל שפרש בתקופת הסכם מקבל ביחס לתוספות שמשולמות לפי תקופת העבודה בה הוא עבד.

<אסי מסינג: כלומר, אם גמלאי פרש בשנת 2012 ונותנים תוספת שכר בעד התקופה 211 עד 2013, הוא יקבל את אותו עדכון נוסף לפי החלק היחסי בו הוא עבד.

<אסי מסינג: אם הוא נניח פרש בחודש מאי 2012, הוא יקבל בעד 2011 והחצי הראשון של 2012.

<אסי מסינג: זה העדכון הנוסף.

<אסי מסינג: אנחנו מציעים כאן, ואנחנו נגיע לזה בהמשך, שהפריסה של התשלומים תיעשה באופן זהה ליתר תשלומי התוספות ואני ארחיב על כך עת אגיע לסעיף.

<אסי מסינג: כלומר, אנחנו מפנים כאן לאופן הפריסה ביחס לעדכון הנוסף.

<אסי מסינג: (א3) על אף האמור בסעיף קטן (א2) נפטר מי שזכאי לעדכון הנוסף כאמור באותו סעיף קטן, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד פעמי בגובה התשלומים לפי אותו סעיף קטן שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור הריבית כאמור בסעיף 9א(י)(2) המובא בסעיף 63א3.

<אסי מסינג: (א4) על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(א1), לגבי מי שפרש משירות לפני מועד המעבר ומשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית, ושיעור היתרה לניכוי בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך, עולה על שיעור התוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 בלא הפחתת היתרה לניכוי, המגיעה לו בעד אותו חודש, ככל שמגיעה, יופחת ההפרש שבין השיעורים האמורים משיעור העדכון לפי סעיפים קטנים (א) ו-(א1) בעד שנים 2016 ו-2017.

<אסי מסינג: לעניין זה, "היתרה לניכוי" – כהגדרתה בסעיף 9א המובא בסעיף 63א3".

<אסי מסינג: למעשה מה שמוצע בסעיף (א3), יש התייחסות בדומה לתשלומים לגבי תשלומי הרטרו שאנחנו נדבר עליהם בהמשך.

<אסי מסינג: סעיף (א3) מתייחס למצב שבו תשלומים שאמורים להיות משולמים בעתיד, קרה והזכאי להם נפטר, כדי למנוע מצב שבו צריך לרדוף אחרי היורשים ולשלם להם תשלומים לשיעורין, לתקופה ארוכה, משלמים ליורשים את הסכום בסכום מהוון חד פעמי.

<אסי מסינג: זה הסדר דומה להסדר שנמצא אצל חיילי קבע, שוטרים וסוהרים.

<אסי מסינג: למעשה הרציונל של הסעיף הזה מונע מצב בו צריך להמשיך לשלם ליורשים תשלומים קטנים לפי החלק של היורשים שברמה העקרונית לא היו משלמים להם באופן רגיל ואלה למעשה התשלומים שהיו מגיעים לגמלאי אילו הוא היה בחיים.

יעקב פרי: את החישוב עושים על פי תוחלת החיים.

<אסי מסינג: מקדם היוון שמביא בחשבון את תקופת הפריסה.

<אסי מסינג: פסקה (א4) מתייחסת למצב בו נושא משרה שיפוטית, זאת אומרת, גמלאי של שירותי הביטחון שמוגבל לנושא משרה שיפוטית, ואלה רק האנשים שעומדים בראש הארגון, שהוא גמלאי שפרש בתקופה מסוימת, למנוע מצב בו הוא יקבל תשלום - - -

משה גפני: מה זה נושא משרה שיפוטית?

<אסי מסינג: ראשי השירותים מוקבלים בשכר שלהם לנושאי משרה שיפוטית.

<אסי מסינג: הם מוקבלים לשכר של שופט עליון עם תנאים מסוימים.

יעקב פרי: ראש שירות וראש מוסד, אם אינני טועה גם מפכ"ל אבל אני לא בטוח - - -

<אסי מסינג: המפכ"ל והרמטכ"ל.

יעקב פרי: הפנסיה שלנו מוצמדת לפנסיה של שופט עליון.

משה גפני: שופט בבית המשפט העליון.

<שגית אפיק: ויש כאלה שמוקבלים לשופטי מחוזי?

<אסי מסינג: לא הפנסיה.

<אסי מסינג: השכר.

יעקב פרי: לא לנשיא בית המשפט.

<שגית אפיק: לשופט בבית המשפט.

משה גפני: לא שופט עליון.

משה גפני: שופט עליון יש רק אחד.

משה גפני: שופטים בבית המשפט.

<אסי מסינג: יש עוד נושאי משרה שונים שגם הם מוצמדים כך.

<שגית אפיק: כמה מוקבלים?

<אסי מסינג: כמו למשל היועץ המשפטי לממשלה.

<שגית אפיק: אבל בשב"כ ובמוסד.

<שגית אפיק: כמה יש?

<אסי מסינג: בשב"כ ובמוסד, למיטב ידיעתי, זה רק ראש הארגון.

משה גפני: ולא בשירותי הביטחון, זה היועץ המשפטי לממשלה?

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: למיטב ידיעתי, כן.

משה גפני: אין עוד.

<אסי מסינג: אין עוד.

<אסי מסינג: למיטב ידיעתי.

<אסי מסינג: כל העומדים בראש גופי הביטחון והיועץ המשפטי לממשלה.

<שגית אפיק: במדינה יש עוד.

משה גפני: מי עוד?

<אסי מסינג: אולי גם נציב תלונות הציבור, לא במשרד מבקר המדינה.

<אסי מסינג: נדמה לי נציב תלונות השופטים.

<שגית אפיק: כל המשנים במשרד המשפטים מקבילים לשופטים.

<אסי מסינג: המשנים לא מוקבלים לשופט עליון אלא לשופט מחוזי.

<שגית אפיק: לשופט מחוזי.

<שגית אפיק: כן.

<שגית אפיק: אבל בשב"כ אין מוקבלים לשופט מחוזי אלא רק אלה עליהם דיברנו.

<אסי מסינג: מדוע צריך להתייחס התייחסות נפרדת.

<אסי מסינג: מאחר ושיטת העדכון הקודמת של נושאי משרה מוקבלים לנושא משרה שיפוטית היא לפי השכר הממוצע במשק, שזאת השיטה שהייתה קיימת קודם לכן.

משה גפני: היכן?

<אסי מסינג: לגבי שופטים.

<אסי מסינג: עדכון שכר שופטים.

משה גפני: מה זה קודם?

<אסי מסינג: היא קיימת גם היום והמקביל שלה, נושא המשרה בשירותים, גם היה מוצמד לאותה שיטה.

<אסי מסינג: כלומר, הוא היה מתעדכן.

<אסי מסינג: ברגע ששכר שופטים היה מתעדכן, גם הגמלה שלו של אותו נושא משרה הייתה מתעדכנת.

<אסי מסינג: העדכון הוא עדכון שכדי שלא יצא מצב שבמסגרת השינוי כאן והתוספות שניתנות, הגמלאי המקביל יקבל יותר ממה שעובד המדינה היה מקבל.

<אסי מסינג: אנחנו לכן מנכים את אותן התוספות החדשות, כדי שלא יצא מצב שיהיה עדכון בכפל.

<אסי מסינג: כלומר, עד עכשיו הגמלה של כל גמלאי שירותי הביטחון מעודכנת לפי הפעיל.

<אסי מסינג: במצב שבו יש תוספות לפעיל, ניתנת תוספת.

משה גפני: אתם מציעים עכשיו לפי המדד.

<אסי מסינג: לפי המדד.

<אסי מסינג: אני מזכיר שאנחנו גם נותנים תוספות במסגרת העדכון הזה לגבי מי שפרש לפני מועד המעבר.

<אסי מסינג: לתוספות אני תכף אגיע.

<אסי מסינג: זה הסעיף הבא.

<אסי מסינג: במסגרת מתן התוספות, כדי שלא יצא מצב שבו הגמלאי מצבו יהיה טוב יותר כתוצאה מהשיטה הזאת, כלומר, הוא גם עודכן לפי הפעיל והוא גם עודכן לא רק מהפעיל אלא מהגמלאי המקביל שלו בעובד המדינה, זאת אומרת, הוא יקבל משני העולמות, גם את שיטת העדכון לפעיל בתקופה עד עכשיו וגם למדד עם התוספות שניתנות אחורה.

משה גפני: אתם תנתקו את זה.

<אסי מסינג: לא נפחית גמלה אבל לא נגיע למצב שבו יהיה עדכון כפול.

<אסי מסינג: עדכון יתר.

<אסי מסינג: הפסקה הזו מתייחסת לנשוא המשרה השיפוטית שהוא היחיד לגביו, אם לא היינו עושים את התיקון הזה, אפשר היה להגיע לעדכון כפול שנותן תוספת נוספת.

<אסי מסינג: סעיף 9(ב) ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו - בהגדרה "המדד הקודם" - בפסקה (1), במקום "ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008)" נאמר "כ"ו בתשרי התשע"ד (30 בספטמבר 2013) ולגבי מי שפרש בחודש נובמבר 2013" ובמקום "חודש דצמבר 2008" נאמר "חודש דצמבר 2013".

<אסי מסינג: בפסקה (2), במקום "ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008)" נאמר "כ"ו בתשרי התשע"ד (30 בספטמבר 2013), ולגבי מי שפרש בחודש נובמבר 2013".

<אסי מסינג: הפסקה הזו היא למעשה מחליפה כמובן את המקביל שלה בחוק לגבי עובדי מדינה והיא למעשה קובעת מה יהיה המדד הראשון, מדד הבסיס לעדכון.

<אסי מסינג: ברירת המחדל הייתה צריכה להיות, כמובן המדד הראשון הוא מדד חודש דצמבר 2015.

<אסי מסינג: זאת הייתה אמורה להיות ברירת המחדל מכיוון שאנחנו אמרנו שהשינוי למעשה מתחיל מינואר 2016.

<אסי מסינג: אבל כמו שהזכרת קודם לכן, היו מדדים שליליים במהלך השנים 2014 ו-2015 שמביאים לכך שלא מתבצע עדכון לגבי אותן שנים.

<אסי מסינג: אנחנו נתייחס לזה עוד מעט בתוספות ונראה שזה לא בא לידי ביטוי כדי לא להפחית את הקצבה.

<אסי מסינג: לכן מה שמוצע כאן זה שכאשר סך המדדים בפעם הראשונה יהיה חיובי, אנחנו נתחיל ממדד הבסיס שהוא מדד חודש דצמבר 2013 ולגבי מי שפרש לפני השנים שלפני 30 בספטמבר 2013 ובחודש נובמבר 2013, המדד יהיה חודש נובמבר 2013, וזה עוד מאחר ובמהלך 2013 היה קטע קטן שבו היה מדד חיובי.

<אסי מסינג: לכן מי שפרש באותה תקופה, כבר יקבל את אותו עדכון.

משה גפני: אגב, כאשר אני צריך לחתום על העדכון של השרים למשל, שם זה לפי המדד, גם על פי הייעוץ המשפטי שהיועצת המשפטית נתנה לא חתמתי על הפחתה כיוון שכתוב שזה יעלה לפי המדד.

<שגית אפיק: שיעור עליית המדד.

יעקב פרי: המדד היה שלילי?

משה גפני: המדד היה שלילי.

משה גפני: על פניו היה נראה שצריך להפחית ושגית אמרה לי שהיות וכתוב שזה יעלה לפי המדד, אם זה יורד, לא חותמים.

משה גפני: זה מה שמציעים עכשיו כאן.

משה גפני: ודרך אגב, זה עוול גדול.

משה גפני: עדיף להיות חבר כנסת במדינת ישראל ואם אפשר שופט, ולא להיות שר, אם מישהו בא בשביל המשכורת.

<אסי מסינג: אני רק אבהיר בעניין הזה שהחקיקה הישראלית קובעת בהקשרים שונים את אופן עדכונים שונים בהקשר של אגרות ובהקשרים שונים ובמונחים שונים, בין אם שינוי ובין אם עלייה.

<אסי מסינג: בהקשרים שונים, דרך אגב, אפשר לפרש את העלייה ככוללת גם ירידה לרבות גם שינוי.

<אסי מסינג: כאן בבירור, במסגרת כל התיקונים, הבהרנו במסגרת דברי ההסבר שאין כוונה שבמצב בו יש ירידה, יהיה עדכון.

משה גפני: מסדירים את זה עכשיו בחקיקה ראשית.

<אסי מסינג: שוב, בהקשרים אחרים, בחקיקות אחרות, הפרשנות יכולה להיות אחרת.

משה גפני: העדכון הוא רק מה שאתם אומרים בחוק.

<שגית אפיק: זה המודל שבחרתם.

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: זה המודל שבחרנו.

<אסי מסינג: אני רק מבהיר.

<אסי מסינג: זאת גם הפרשנות שתהיה כאן למונח עלייה אבל אני אורמ שבהקשרים אחרים עלייה, אפשר לפרש אותה גם ככוללת ירידה.

משה גפני: יש בזה הגיון.

<שגית אפיק: זאת חדשנות בחוות הדעת האחרונה של אבי ליכט, אבל עד היום הפרשנות הייתה שעלייה היא עלייה בלבד.

<אסי מסינג: זה לא אמור לגרוע מאותה חוות דעת.

<אסי מסינג: כאן המטרה הייתה מלכתחילה, זה ההסדר שנבחר.

<אסי מסינג: אפשר היה כמובן לעשות הסדר של ירידה.

משה גפני: אני לא מקבל את זה.

משה גפני: אני לא למדתי משפטים ואני לא יודע אבל אני לא מקבל את זה.

משה גפני: ההצמדה מדברת על עלייה והיא לא מדברת על הפחתה וזה מסיבה מאוד פשוטה.

משה גפני: מדברים על משכורת.

משה גפני: אדם מקבל משכורת ואתה הוא הולך לקנות במכולת.

משה גפני: אם מדברים על השכר הממוצע במשק, בסדר, אז אם יש ירידה, הירידה יכולה לחול מכיוון שאז הכול יורד, אבל אם אתה לא מדבר על השכר הממוצע במשק, אתה מדבר על מדד, המדד לא משפיע על חיי היום יום.

משה גפני: כולם מקבלים שכר אחר.

משה גפני: לכן ההגדרה שלכם מקובלת.

<אסי מסינג: כל מה שביקשתי לחדד זה שזה רק לעניין התיקון הזה.

משה גפני: ואני מוסיף שזה לא רק לגבי העניין הזה.

משה גפני: בכל דבר שתהיה סמכות לוועדת הכספים, אנחנו תמיד נפרש כך אלא אם כן יתברר משהו חדש.

יעקב פרי: היות ואני רץ בין ועדות, יש לי שאלה אליך או אליך אדוני היושב ראש.

יעקב פרי: ההסתייגות של ברושי ושלי לא תעכב אני מקווה.

משה גפני: לא תעכב.

משה גפני: שום דבר לא יעכב.

משה גפני: ההסתייגות אומרת שאם התשובה תהיה שלילית, ואני מקווה שהיא תהיה חיובית.

יעקב פרי: כן.

יעקב פרי: הסתייגות רגילה.

משה גפני: זאת הסתייגות והיא תעלה למליאה.

משה גפני: הבעיה של הזמן היא רק הזמן שלנו שהוא מוגבל.

יעקב פרי: תודה.

<אסי מסינג: במקום ההגדרה "העדכון הנוסף" נאמר: "העדכון הנוסף" – לגבי עובד של שירותי הביטחון פלוני – עדכון בשיעור ממשכורתו הקובעת השווה להפרש שבין השיעור האמור בפסקה (1) לבין השיעור האמור בפסקה (2), ובלבד שההפרש כאמור הוא הפרש חיובי, ולעניין קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2015 – עדכון כאמור כשהוא מוכפל ב-0.395.

<אסי מסינג: שיעור כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו עובד או לאופן חישוב משכורתו הקובעת, לפי העניין, ערב פרישתו: לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית - אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013) – השיעור הקבוע לגביו בחלק א' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו.

<אסי מסינג: לעניין פסקה זו יקראו את פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית, כך שבמקום "ערב מועד המעבר" יבוא "ערב מועד הפרישה".

<אסי מסינג: לגבי מי שערב פרישתו מהשירות חשובה משכורתו הקובעת לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) עד יום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012) – השיעור הקבוע לגביו בחלק י' לתוספת שלישית א', בהתאם למועד פרישתו.

<אסי מסינג: שיעור הניכוי כהגדרתו בסעיף 9א המובא בסעיף 63א3, החל לגבי העובד".

<אסי מסינג: אני אחזור על הערה קטנה לגבי הסעיף הקודם.

<אסי מסינג: זאת הערה שחלה לגבי כל השינויים.

<אסי מסינג: ברגע שאנחנו מזיזים את מועד המעבר, אנחנו כמובן נזיז במקביל את כל המועדים המקבילים לו.

משה גפני: בסדר גמור.

<אסי מסינג: בסעיף הזה אנחנו מתייחסים בהגדרה של העדכון הנוסף לגבי עובד שירותי הביטחון את הקיזוז עליו דיברתי קודם לכן.

<שגית אפיק: ארבעים אחוזים.

<אסי מסינג: למעשה הרעיון הוא שלא יתבצע עדכון כפול.

<אסי מסינג: העדכון הנוסף, אני מזכיר, הוא לגבי מי שפרש בתקופה שבין חודש ינואר 2009 עד 30 ביוני 2013 – הוא מקבל עדכון נוסף, כמו שאמרתי, בהתאם לחודש שבו הוא פרש.

<אסי מסינג: כלומר, את החלק היחסי של השכר שמגיע בעד התקופה בה הוא עבד.

<אסי מסינג: לכן העדכון הנוסף מביא בחשבון, כמו שנראה גם בהמשך, את התוספות הנוספות שניתנו לגמלאי שירותי הביטחון בשל שיטת ההצמדה הקודמת, לאותם גמלאים שפרשו באותה תקופה.

<אסי מסינג: על מנת שלא יצא מצב שיש עדכון כפול, אנחנו מבצעים כאן את אותו ניכוי.

משה גפני: ברור.

משה גפני: תמשיך.

משה גפני: 63א3.

משה גפני: תוספת לקצבה סעיף 9א ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו נאמר בו: "(א) בסעיף זה - "היתרה לניכוי" – ההפרש שבין שיעור הניכוי לבין השיעור האמור בפסקה (1) להגדרה "העדכון הנוסף" שבסעיף 9(ב), המובא בסעיף 63א2, ואם ההפרש הוא שלילי – אפס.

משה גפני: "מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה" – שיעור עליית מדד חודש דצמבר של השנה שבה פרש העובד משירות לעומת מדד החודש שבו פרש.

משה גפני: "המדד השנתי" לשנה מסוימת – שיעור עליית מדד חודש דצמבר של אותה שנה לעומת מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לה.

משה גפני: "מוקבל לנושא משרה שיפוטית" – מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית.

משה גפני: "מכפלת המדדים השנתיים", לגבי שנים מסוימות –מכפלת המדד השנתי לשנה הראשונה שבאותן שנים בכל אחד מהמדדים השנתיים של יתר השנים האמורות.

משה גפני: "מקדם החלוקה", לגבי קצבה מסוימת – שיעור הניכוי בעד אותה קצבה, ככל שקיים, בתוספת מאה אחוזים, ואם לא קיים שיעור ניכוי – מאה אחוזים.

משה גפני: "קצבת הבסיס" – כמפורט להלן, לפי העניין: לעניין תוספת שחיקה כאמור בסעיף קטן (ב) – הקצבה המגיעה לפי חוק זה למי שפרש משירות או לשאירו כשהיא מחולקת במקדם החלוקה, בצירוף תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר המגיעה במועד המעבר למי שפרש משירות כאמור, או לשאירו, ככל שמגיעה לו.

משה גפני: לעניין תוספת בשל המדד לשנת 2008 כאמור בסעיף קטן (ג) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (1), בצירוף תוספת השחיקה המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו.

משה גפני: לעניין תוספת בשל הסכמי שכר כאמור בסעיף קטן (ד) – קצבת הבסיס כאמור בפסק (2), בצירוף תוספת בשל המדד לשנת 2008 המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו.

משה גפני: לעניין תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיפים קטנים (ה) ו-(ו) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (3), בצירוף תוספת בשל הסכמי שכר המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו.

משה גפני: "קצבת הבסיס לצורך ניכויים" –קצבת הבסיס לפי פסקה (1)להגדרה "קצבת הבסיס".

משה גפני: "שיעור הניכוי" – כמפורט להלן, לפי העניין: לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית - אם פרש עד יום כ"ד בטבת התשע"א (31 בדצמבר 2010) - לגבי קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2012 – 2.25 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש יוני 2013 – 4.4643 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש יולי 2013 ואילך – 5.4643 אחוזים.

משה גפני: אם פרש במהלך השנים 2011 ו-2012 - לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש יוני 2013 – 2.1655 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש יולי 2013 ואילך – 3.

משה גפני: 1435 אחוזים.

משה גפני: אם פרש מיום י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013) עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013), לגבי קצבאות חודש יולי 2013 ואילך – 0.9572 אחוזים.

משה גפני: (2) לגבי מוקבל לנושאי משרה שיפוטית - אם פרש עד יום ד' בטבת התשס"ט (31 בדצמבר 2008) - לגבי קצבאות חודש ינואר 2010 עד חודש דצמבר 2010 – 0.6 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2011 – 4.52 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2012 עד חודש דצמבר 2012 – 8.51 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש דצמבר 2013 – 11.33 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2014 עד חודש דצמבר 2014 – 14.28 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2015 ואילך – 16.4 אחוזים.

משה גפני: אם פרש במהלך שנת 2012 - לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש דצמבר 2013 – 2.38 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2014 עד חודש דצמבר 2014 – 5.09 אחוזים.

משה גפני: לגבי קצבאות חודש ינואר 2015 ואילך – 7.073 אחוזים.

משה גפני: למעשה הסעיף הזה מתייחס לשורה של הגדרות שהבסיס שלהן, תכף נצלול במסגרת הסעיף, שורה של תוספות כמו שאמרתי קודם לכן שמגיעות לגבי גמלאים שפרשו עד מועד המעבר ולמעשה מה שרלוונטי בעיקר בהקשר הזה, זה מועד המעבר של עובדי המדינה שהוא הבסיס.

משה גפני: כזכור, הוא 2009.

משה גפני: במסגרת התיקון שנעשה שם, למעשה נבנתה קצבת הבסיס, לקחו את הקצבה כפי שהייתה בערכה בחודש המעבר, נדמה לי שזה היה ספטמבר או יולי 2009, אני לא זוכר את המועד המדויק, ועל הקצבה הזאת שהייתה מתאימה לכל גמלאי לפי המאפיינים שלו, בנו שורה של תוספות וזאת בהתאם לפרישה.

משה גפני: הסברת את זה.

<אסי מסינג: אנחנו מגיעים לתוספות עצמן.

משה גפני: יש למישהו השגה על זה?

משה גפני: תמשיך הלאה.

<אסי מסינג: התוספות נבנות אחת על השנייה.

<אסי מסינג: יש לנו את תוספת השחיקה, תוספת בשל מדד לשנת 2008 ותוספת השכר.

<אסי מסינג: כאן מה שקורה זה שמאז הדיון לגבי עובדי המדינה, עובדי המדינה עודכנו בשוטף אחת לשנה בכפוף לכך שהייתה עליית מדד במדד של אותה שנה.

<אסי מסינג: במסגרת התיקון כאן אנחנו עושים את אותן תוספות מדד שניתנו וזאת התוספת הנוספת המיוחדת לכאן והמקביל שלה היה גם לגבי משרתי הקבע, שוטרים וסוהרים.

<אסי מסינג: זאת תוספת בשל המדדים מ-2009 עד 2015.

<אסי מסינג: במקרה שלנו, כמו שאמרנו, 2014 ו-2015 למעשה מדדים שליליים כך שהם לא נכנסים באופן אפקטיבי בתוך אותה תוספת ולמעשה מה שקורה זה שאנחנו מדמים כאן את התוספת כמו שהיא הייתה ניתנת אחת לשנה בחודש ינואר על כל הקצבה כמו שהייתה קודם לכן, שזאת התוספת בשל אותם מדדים.

<אסי מסינג: לסיכום, יש לנו כאן ארבע תוספות שמתחברות ולפי מועדי הפרישה אנחנו מחילים אותן לגבי גמלאי שירותי הביטחון.

<אסי מסינג: כמובן בעניין הזה חל אותו ניכוי שדיברתי עליו קודם לכן לצורך הבאת מצב שבו לא יצא מצב בו הגמלאי מקבל עדכון כפול.

<אסי מסינג: לכן יש כאן את ההתייחסות גם להגדרה של שיעור הניכוי, גם יתרת הניכוי וגם מקדם החלוקה שעושה את החישוב המדויק איך אותה תוספת ניתנה לגמלאי והוא מנכה אותה באופן מלא.

<אסי מסינג: (ב) מי שפרש משירות לפני יום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת לקצבה בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס קבועים לגביו, לגבי אותן קצבאות, בחלק א' בתוספת הרביעית, בהתאם למועד פרישתו (בסעיף זה – תוספת שחיקה).

<אסי מסינג: (ג) מי שפרש משירות לפני יום א' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009), וערב לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס כמפורט להלן, הכול לפי העניין (בפרק זה – תוספת בשל המדד לשנת 2008).

<אסי מסינג: (1) לגבי מי שפרש לפני יםו כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008) – בשיעור ההפרש שבין המדד השנתי לשנת 2008 לבין השיעור הקבוע לגביו בחלק ב' בתוספת הרביעית, בהתאם למועד פרישתו.

<אסי מסינג: (2) לגבי מי שפרש משירות במהלך שנת 2008 – בשיעור מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה.

<אסי מסינג: (ד) מי שפרש משירות עד יום י"ג בכסלו התש"ע (30 בנובמבר 2009) וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית, למעט הדירוגים המפורטים בפרטים (4) עד (6) לרשימה, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך בשיעור 0.3 אחוזים מקצבת הבסיס (בסעיף זה – תוספת בשל הסכמי שכר).

<אסי מסינג: זה סעיף ארוך.

<אסי מסינג: אולי אני אסביר את הסעיפים הקודמים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: תסביר.

<אסי מסינג: סעיפים קטנים (ב), (ג) ו-(ד) מתייחסים למעשה לתוספת שחיקה, לתוספת מדד לשנת 2008 ותוספת בשל הסכמי שכר.

<אסי מסינג: למעשה הייחוד של מספר הדברים כאן הוא בכך שאנחנו מדברים בסעיפים הללו על תשלומים שישולמו בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך.

<אסי מסינג: לגבי הרטרו שניתן עד חודש דצמבר 2015 – אני ארחיב בהמשך.

<אסי מסינג: התשלומים הללו כמו שאנחנו נראה בהמשך משולמים בתחילה שליש בשנת 2016, שני שליש מתוכם ב-2017 והיתרה שלהם נפרסת בהמשך מ-2018 עד 2021 בשיעורים.

<אסי מסינג: זה הסעיף הממשיך.

<אסי מסינג: הדבר הנוסף, רק לחדד כאן, אם משווים למה שעובד המדינה מקבל, השיעור בתוספת השכר הוא גבוה יותר, הוא עומד על חמישה אחוזים וההפרש נובע מכך שאת החלק של ההשלמה בין החמישה אחוזים לבין 0.3 אחוזים, הגמלאים קיבלו כבר בעצם ההצמדה שלהם לפעילים ולכן אין צורך לתת את אותו עדכון פעמיים.

<אסי מסינג: אלה סעיפים קטנים (א) עד (ד).

<אסי מסינג: (ה) מי שפרש משירות לפני יום כ"ו בתשרי התשע"ד (30 בספטמבר 2013) או במהלך חודש נובמבר 2013, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2016 השווה להפרש כמפורט בפסקאות (1) עד (6), ובלבד שההפרש כאמור הוא הפרש חיובי, והכול בהתאם למועד פרישתו (בפרק זה – תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013).

<אסי מסינג: (1) לגבי מי שפרש לפני יום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) – ההפרש שבין מכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2009 עד 2013 כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס, לבין שיעור הניכוי כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס לצורך ניכויים.

<אסי מסינג: (2) לגבי מי שפרש במהלך שנת 2009 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת בסיס לצורך ניכויים.

<אסי מסינג: (3) לגבי מי שפרש במהלך שנת 2010 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2011 עד 2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים.

<אסי מסינג: (4) לגבי מי שפרש במהלך שנת 2011 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2012 ו-2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים.

<אסי מסינג: (5) לגבי מי שפרש במהלך שנת 2012 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים.

<אסי מסינג: (6) לגבי מי שפרש מיום י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013) עד יום כ"ו בתשרי התשע"ד (30 בספטמבר 2013) ולגבי מי שפרש בחודש נובמבר 2013 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים.

<אסי מסינג: למעשה פסקה (ה) מתייחסת לעדכון של המדדים לשנים 2009 עד 2013 מהשנים 2016 ואילך.

<אסי מסינג: סדר הדברים מבחינת הניכויים של התשלומים או הבאה בחשבון של התשלומים שכבר שולמו לגמלאים, לפיהם עודכנה הקצבה, הוא קודם כל מפחיתים אותם מהעדכון הנוסף, לאחר מכן מהתוספות לשנים 2009 עד 2013 ויש את ההתייחסות הנוספת לנושא המשרה כמו שאמרנו קודם לכן בעד השנים המאוחרות יותר ככל שנותרה עוד איזושהי יתרה.

<אסי מסינג: זה לגבי סעיף קטן (ה).

<אסי מסינג: לגבי סעיף קטן (ו), בתיקון של משרתי הקבע ובתיקון של שוטרים וסוהרים, נקבע כי לגבי מי שפרש בתקופת ביניים שהיא עד 31 בדצמבר 2011, יש למעשה קביעה שכלל שיעור התוספות שהוא יקבל לא יפחת מחמישה אחוזים.

<אסי מסינג: במסגרת הזאת אנחנו מביאים בחשבון גם את התוספות שהוא עודכן לפי הפעיל בגין אותה תקופה וגם את כל התוספות שיש כאן לפי הסעיפים הקודמים לרבות העדכון הנוסף שהיה צריך להיות.

יעקב פרי: למעשה זה מגשר על 2011 ו-2016.

יעקב פרי: נכון?

<אסי מסינג: לא.

<אסי מסינג: למעשה אנחנו מדברים כאן ספציפית על אנשים שפרשו עד 31 בדצמבר 2012.

<אסי מסינג: יש להם איזושהי רצפה של שיעור עדכון.

<אסי מסינג: שיעור העדכון הזה מביא בחשבון כמובן את כל התוספות שניתנו להם במהלך התקופה האמורה כדי להבטיח שלא יפחת אישור העדכון מחמישה אחוזים.

<אסי מסינג: זה הסעיף.

<אסי מסינג: סעיף מקביל נקבע לגבי משרתי קבע ולגבי שוטרים וסוהרים.

<אסי מסינג: אין סעיף כזה לגבי עובדי מדינה.

<אסי מסינג: זאת אומרת, הוא סעיף ייחודי לכל כוחות הביטחון.

משה גפני: תסביר עוד פעם.

משה גפני: לא שמתי לב.

<אסי מסינג: הסעיף הזה מבטיח שלא יצא מצב שמי שפרש עד 1 בינואר 2012, סך התוספות שיהיו לו לא יפחת מחמישה אחוזים.

<אסי מסינג: כלומר, במצבים בהם מישהו פרש ב-2011 או ב-2010 וסך התוספות שמגיעות לפי העדכון הזה, לפי כל העדכונים שיש כאן לרבות העדכון שהיה לו כפעיל ולרבות העדכון הנוסף שדיברנו עליו, בין מכוח ההסכם הקיבוצי שהוא שורשר ובין מכוח התיקון הזה, אם סך התוספות שלו פחת מחמישה אחוזים, יש לו השלמה לפי הסעיף הזה לחמישה אחוזים.

<אסי מסינג: זה הסעיף שחל גם לגבי משרתי קבע וגם לגבי שוטרים וסוהרים והוא מוצע כאן בהחלה לגבי כוחות הביטחון.

<שגית אפיק: למה ההבדל לעומת יתר עובדי המדינה?

<אסי מסינג: בגלל שהתיקון היה מאוחר יותר.

<שגית אפיק: סוג של פיצוי?

<אסי מסינג: עשו איזושהי התייחסות לגבי מי שנותק ולא היה לו עדכון.

<אסי מסינג: הוא דומה במהותו לתוספת של הסכמי סחר שניתנה לגבי עובדי המדינה והביאה בחשבון תוספת מסוימת.

<שגית אפיק: נתנו גם איזה פיצוי במעבר לפנסיה צוברת במערכת הביטחון?

<אסי מסינג: באיזה מובן?

<אסי מסינג: מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת?

<אסי מסינג: המעבר מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת היה בסוף 2003, במסגרת ההוראה ניתנה סמכות להתקנת תקנות בכל מה שקשור להסדרים מיוחדים שיחולו בשל פרישות לפי אותו סעיף.

<אסי מסינג: התקנות הללו עדיין לא הותקנו.

<אסי מסינג: זה חל לא רק לגבי עובדי שירותי הביטחון אלא זה חל גם לגבי חיילים משרתי קבע וגם לגבי שוטרים וסוהרים.

משה גפני: בפנסיה צוברת יש תנאים מיוחדים בשירות הביטחון לעומת עובדי המדינה האחרים?

<אסי מסינג: בעצם ההצטרפות לפנסיה צוברת עצמה?

<אסי מסינג: יש התייחסות לשאלת פנסיית הגישור שזו הפנסיה שדיברתי עליה קודם לכן בפרישות המוקדמות.

<אסי מסינג: ההסדר עצמו עוד לא הושלם.

<שגית אפיק: מה זה לא הושלם?

<שגית אפיק: למה הכוונה?

<אסי מסינג: הוא עוד לא עודכן.

<שגית אפיק: לא הותקנו התקנות.

<אסי מסינג: עדיין לא הותקנו.

<אסי מסינג: יש שם התייחסות במסגרת ההסכמים שנחתמו, סיכומי השכר שנחתמו, בין המשרדים.

<אסי מסינג: יש גם התייחסות לעניינים נוספים כמו למשל השלמה לפיצויים ועוד עניינים אחרים.

<אסי מסינג: בעצם הביטוח עצמו בפנסיה צוברת, החקיקה קבעה אפשרות לקבוע קרן ברירת מחדל שהיא מיוחדת לאותם עובדים, חלק נקטו בגישה הזאת, חלק לא נקטו בגישה הזאת וכמובן הדבר נעשה בהתאם למכרזים שאותם גופים עשו.

יעקב פרי: למה לא מעדכנים?

יעקב פרי: זה לא עודכן מ-2003.

<אסי מסינג: היו דיונים לרבות הדיונים שהתקיימו לאחרונה בכל מה שקשור להסכם הביטחון.

<אסי מסינג: זה סיכום שנחתם בין משרד הביטחון למשרד האוצר שהוא כמובן משליך על כל התחום.

<אסי מסינג: אני מניח שהליך הביצוע של התקנות יתבצע בתקופה הקרובה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: לגבי הקרן.

<אסף שירמן: שוחחתי עם מי שאחראית על הנושא הזה באגף הממונה על השכר, נאמר לי שמכוח סמכויות הממונה על השכר הוא לא אחראי על משרד מבקר המדינה כמו שהוא לא אחראי על הכנסת, על קביעת השכר בכנסת.

<אסף שירמן: מי שקובע את השכר במשרד מבקר המדינה זה משרד מבקר המדינה בעצמו מול ההסתדרות.

<יחזקאל שעיה: מי שמשלם את הגמלה, זה מדור גמלאות של האוצר.

<יחזקאל שעיה: זאת אומרת, אם כתוב שם שהמעסיק ישלם את החלק שלו, המעסיק של אותו גמלאי הוא מדור גמלאות במשרד האוצר ולא משרד מבקר המדינה.

<יחזקאל שעיה: ברגע שעובד משרד מבקר המדינה יוצא לגמלאות, אוטומטית הוא עובר למינהלת הגמלאות.

<אסף שירמן: מה שאתה אומר, זה הסכם התחשבנות שיש והאופן איך המדינה משלמת, הוא לא משליך על השאלה של איך הם צריכים להופיע בהסכם הקיבוצי.

<יחזקאל שעיה: אם העובד הוא מינהלי לדוגמה, אז לא צריך לשלם עליו אלא אוטומטית הוא מופיע בדירוגים האלה.

<יחזקאל שעיה: חברי הכנסת הם בדירוג המח"ר והם לא צריכים לשלם עליהם.

<יחזקאל שעיה: רק בגלל שכתוב שם שזה דירוג ביקורת המדינה, אז המשרד כן צריך לשלם?

<אסף שירמן: לא אמרתי לא.

<אסף שירמן: אמרתי שהשאלה כרגע היא שאלת התחשבנות ולא השאלה המהותית.

<אסף שירמן: שאלת הסמכות היא שאלה אחרת.

<יחזקאל שעיה: אם לדוגמה עובד מבקר המדינה שהיה יוצא לגמלאות היה עובר לדירוג המח"ר, לא היה צריך לשלם.

<יחזקאל שעיה: יש כאן איזו אפליה מסוימת כלפי הגמלאים.

משה גפני: בוא נמשיך.

משה גפני: אני כנראה אכניס את זה כהסתייגות לחוק.

<אסי מסינג: כל נושא קרן הרווחה לא מופיע.

משה גפני: יופיע.

<אסי מסינג: לא מופיע בחקיקה בכלל.

משה גפני: אני לא יכול לעשות דבר כזה שיהיו עובדים במדינה שלא יהיה להם את אותו הדבר.

משה גפני: תמשיך.

<אסי מסינג: אני מציע שנבחן ונתייעץ עם הגורמים המוסמכים.

משה גפני: בסדר.

<אסי מסינג: אני לא מציע להכניס את זה כאן.

משה גפני: אני רוצה להשלים את החוק הזה לפני סוף המושב.

<שגית אפיק: שיהיו להם תשובות לתת לך.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: כדי להגיע למועד הזה, הם צריכים להניח את זה ביום שני.

משה גפני: עד יום שני יש לנו את הזמן.

משה גפני: נראה לי שאנחנו יכולים להשלים את זה לפני תום המושב על אף שזה לא קריטי.

משה גפני: אני רוצה להשלים את זה.

משה גפני: עד יום שני צריכים להניח.

משה גפני: עד שיניחו את זה, אנחנו נדבר על עוד כמה דברים כי אני רוצה גם להעלות לשופטים.

משה גפני: אני הולך לעשות כאן קצת מעניין אבל הם לא ייפגעו.

<אסי מסינג: אם זה כך, אני לא בטוח שזה יהיה עד סוף המושב, אבל בסדר.

משה גפני: יהיה עד סוף המושב בעזרת השם.

<שגית אפיק: אז יתברר שיש נומרטור.

משה גפני: נכון.

משה גפני: מה עם הנומרטור?

משה גפני: נמשיך.

<אסי מסינג: כל ההתייחסות כמובן להצעת החוק הובאה בחשון במסגרת התקציב שאושר.

<אסי מסינג: מדובר בסיכומים שכבר היו ידועים מראש קודם לכן.

<אסי מסינג: אנחנו מבוססים על סיכום בין משרדי שנחתם עוד בתקופת הממשלה הקודמת.

משה גפני: יש הצעת חוק שלי, לבטל את הנומרטור.

משה גפני: אני חושב שאתם עושים את זה תמיד.

משה גפני: לא צריך נומרטור בשביל זה.

משה גפני: אתם יכולים להביא חוק כזה שעולה הרבה כסף מבלי שיהיו לכם את התכניות והתקציבים בתקציב הקרוב או בתקציבים הבאים?

משה גפני: אתם אנשים רציניים, למה אתם צריכים נומרטור?

משה גפני: אתם צריכים משגיח כשרות?

משה גפני: טוב, לא חשוב.

משה גפני: נמשיך.

<אסי מסינג: הדיון על הנומרטור כמובן חורג מהמסגרת של הדיון כאן.

משה גפני: כן.

משה גפני: נכון אבל מפעם לפעם אנחנו מזכירים את הנומרטור.

<אסי מסינג: מזכירים אותו לטובה.

משה גפני: כל אחד מנקודת ראותו הוא.

משה גפני: אני עשיתי את הנומרטור ואני הולך לחזור על זה בתשובה.

משה גפני: נמשיך.

משה גפני: אגב, כשאני אומר שנעביר את החוק עד סוף המושב, זה יהיה אם לא יהיו תקלות.

משה גפני: זאת אומרת, יכולות להיות בחוק תקלות אבל לפי מה שנראה לי, אני אומר את זה כדי שלא תהיה כאן אי הבנה, לפי המהלך שנראה, נראה שאנחנו יכולים לסיים אותו.

משה גפני: לא ידעתי להגיד את זה לפני תחילת הדיון, אבל במהלך הדיון נראה לי שזאת תמונת המצב.

משה גפני: אנחנו נצטרך לעשות עוד כמה דברים שלא נוגעים אליהם אבל עד יום שני נסיים את זה ותוכלו להניח.

<אסי מסינג: (ז) על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ו), תוספות לפי אותם סעיפים קטנים בעד קצבה מקצבאות חודש ינואר 2016 עד חודש דצמבר 2017 ישולמו בהתאם להוראות אלה: במועד תשלום קצבה מקצבאות חודש ינואר 2016 עד חודש דצמבר 2016 – ישולם שליש מכל אחת מהתוספות המגיעות בעד אותה קצבה.

<אסי מסינג: במועד תשלום קצבה מקצבאות חודש ינואר 2017 ועד חודש דצמבר 2017 – ישולמו שני שלישים מכל אחת מהתוספות המגיעות בעד אותה קצבה.

<אסי מסינג: ההפרשים שבין מלוא התוספות בעד הקצבאות כאמור בפסקאות (1) ו-(2) לבין התוספות ששולמו במועד תשלום הקצבאות כאמור באותן פסקאות, ישולמו בתשלומים במהלך השנים 2019 עד 2012, כך שבכל שנה ישולם שליש מההפרשים כאמור, בתוספת שיעור עליית מדד החודש שבו משולם כל תשלום לעומת מדד החודש שבעדו שולמה אותה תוספת.

<אסי מסינג: סעיף קטן (ז) מתייחס לפריסה של התשלומים, העלאת תשלומי התוספות בעד השנים 2016 ו-2017.

<אסי מסינג: מה שמוצע כאן, בדומה להסדרים שהיו לגבי משרתי קבע, שירות בתי הסוהר והמשטרה, בשל ההיקף הגדול של אותם תשלומים, להתחיל לשלם אותם בהדרגה.

<אסי מסינג: קודם כל ישולם שליש ב-2016 בעד קצבאות של 2016 ולאחר מכן ישולמו שני שלישים וההפרשים בין השליש למלא לבין שני השלישים למלא ייפרסו בעד השנים 2019 עד 2012 בתוספת מדד.

<אסי מסינג: הם ייפרסו כמובן בתשלומים של שליש, שליש, שליש בעד כל אחת מהשנים, כשיהיה תשלום של מדד בין מועד התשלום בפעל לבין המועד שבו הם היו אמורים להיות משולמים.

<אסי מסינג: ח) מי שזכאי לתוספת מהתוספות כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו), יהיה זכאי לתוספת בשיעורים ובמועדים כאמור בסעיף קטן (ט) מסך התוספות המפורטות לגביו בפסקאות שלהלן ובעד הקצבאות כמפורט באותן פסקאות, לפי העניין - לגבי מי שזכאי לתוספת שחיקה – תוספת השחיקה שהייתה משולמת לו בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש דצמבר 2015, אילו סעיף קטן (ב) היה חל לגבי אותן קצבאות, כשהיא מוכפלת ב-0.395 ויחולו לעניין זה השיעורים הקבועים לגבי קצבאות אלה בחלק א' שבתוספת הרביעית.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנת 2008 – תוספת בשל המדד לשנת 2008 שהייתה משולמת לו בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2015, אילו סעיף קטן (ג) היה חל לגבי אותן קצבאות, כשהיא מוכפלת ב-0.395.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל הסכמי שכר – תוספת בשל הסכמי שכר שהייתה משולמת לו בעד קצבת חודש דצמבר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2015, אילו סעיף קטן (ד) היה חל לגבי אותן קצבאות, כשהיא מוכפלת ב-0.395.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) או (2) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010 בסכום כמפורט להלן לפי העניין כשהיא מוכפלת ב-0.395.

<אסי מסינג: אם פרש לפני יום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור סעיף קטן (ה)(1) עד (3) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2011 עד קצבת חודש דצמבר 2011 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד אותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב-0.395.

<אסי מסינג: אם פרש לפני יום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2010 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (4) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 עד קצבת חודש דצמבר 2012 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי בעד אותה קצבה לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב-0.395.

<אסי מסינג: אם פרש לפני יום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) - המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 ו-2011 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 ו-2011 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2010 - מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנית 2011 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2011 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (5) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2013 עד קצבת חודש דצמבר 2013 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד א ותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש המור מוכפל ב-0.395.

<אסי מסינג: אם פרש לפני יום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) - המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 ו-2011 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2011 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2010 - מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2011 ו-2012 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2011 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2012 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2012 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (6) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2014 עד קצבת חודש דצמבר 2015 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד אותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב-0.395.

<אסי מסינג: אם פרש לפני יום ה' בטבת התשס"ט (1 בינואר 2009) - המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2013 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2013 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2010 - מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2011 עד2013 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2011 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2012 ו-2013 ובקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש במהלך שנת 2012 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2013 וקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: אם פרש מיום י"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2013) עד יום כ"ו בתשרי התשע"ד (30 בספטמבר 2013) או שפרש בחודש נובמבר 2013 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.

<אסי מסינג: למעשה סעיף קטן (ח) מתייחס לכל אחד מהתשלומים של תוספות בעד השנים שקדמו לחודש ינואר 2016.

<אסי מסינג: למעשה, כמו שאמרתי קודם לכן, התשלום שמוצע כאן בעד אותן תוספות שניתנו לעובדי המדינה לתת 0.395 מאותן תוספות כאשר סעיף (ט) מדבר על הפריסה, על אופן הפריסה של אותם תשלומים.

<אסי מסינג: (ט) התוספות לפי סעיף קטן (ח) יהיו בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן וישולמו במועדים כמפורט בהן: סכום השווה לחמישים אחוזים מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2016 עד 2025, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו עשרה אחוזים מהסכום האמור בתוספת שיעור עליית מדד חודש ינואר של השנה שבה שולם כל תשלום כאמור לעומת מדד חודש דצמבר 2015.

<אסי מסינג: סכום השווה ל-52 אחוזים מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2016 עד 2025, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו עשרה אחוזים מהסכום האמור בתוספת שיעור המדד השנתי של השנה שקדמה לשנה שבה מבוצע התשלום.

<אסי מסינג: (י) על אף האמור בסעיפים קטנים (ז) ו-(ט), נפטר מי שזכאי לתוספות כאמור באותם סעיפים קטנים, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד פעמי בגובה התשלומים לפי אותם סעיפים קטנים שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור ריבית כמפורט להלן, לפי העניין: לעניין תשלומים לפי סעיף קטן (ז)(3) – 0.64 אחוזים.

<אסי מסינג: לעניין תשלומים לפי סעיף קטן (ט) – 2.8 אחוזים.

<אסי מסינג: (יא) הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין קצבה לשאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבה לפי סעיף 28, ויחולו עליו הוראות אותו סעיף לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור בסעיף זה.

<אסי מסינג: אני אסביר את הסעיפים.

<אסי מסינג: סעיף קטן (ח), כמו שאמרתי קודם לכן, מתייחס למצב של תשלומי הרטרו בגין הקצבאות שקדמו לחודש דצמבר 2015.

<אסי מסינג: התוספות הללו ישולמו בשיעור של 0.395 מהתוספות המגיעות לפי השיעור המלא שלהן לעובדי המדינה.

<אסי מסינג: אותן תוספות, יש כאן את המנגנון של הניכוי, כמו שהסברתי קודם, גם בעד אותן קצבאות של התוספות שניתנו לפעיל בין אם מכוח שיטת ההצמדה הקודמת ובין אם מכוח העדכון הנוסף והם מנוכים לפי הסדר שמניתי קודם לכן.

<אסי מסינג: סעיף קטן (ט) מדבר על אופן הפריסה, על אופן התשלום של אותם תשלומים.

<אסי מסינג: מדובר בתשלום שהוא בעלות גבוהה והוא נפרס לגבי השנים 2016 עד 2025, הסכום מחולק לשני חלקים בדומה לאופן שנקבע לגבי חיילים משרתי קבע.

<אסי מסינג: החלק הראשון שזה חמישים אחוזים מסך התוספות הללו משולם בפריסה של עשר שנים כשיש להם הצמדה מלאה למדד בין חודש דצמבר 2015, שזה מדד הבסיס לעומת המועד שבו הוא משולם בפועל, כל אחת מהשנים, הוא ישולם בכל אחת מהשנים במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר.

<אסי מסינג: זה מה שמוצע כאן.

<אסי מסינג: החלק השני שאלה אותם 52 אחוזים ישולמו בפריסה לעשר שנים והעדכון שלהם, המדד, הוא רק המדד של השנה שקדמה למועד שבו הם משולמים.

<אסי מסינג: כלומר, התשלום שמשולם ב-2025 יישא רק את מדד שנת 2024, בשיעור המדד שיש באותה שנה.

<אסי מסינג: זה המודל.

<אסי מסינג: בסך הכול יש כאן פריסה כאשר סעיף קטן (י) מדבר על – ודיברתי עליו קודם לכן - מה קורה אם הגמלאי או השאיר נפטר במהלך השנים הללו ומשלמים ליורשים היוון של אותן תוספות שבסך הכול היו מגיעות לו והן נפרסו במהלך השנים.

<אסי מסינג: הוא מקבל את אותו תשלום לפי מועד הפריסה.

<אסי מסינג: אם אנחנו מדברים בפריסה של עשר שנים, זה המקדם של 2.8 אחוזים, ואם אנחנו מדברים על הפריסה של שלוש השנים שדיברנו עליה קודם בסעיף הקודם, המקדם הוא 0.64 אחוזים.

<אסי מסינג: סעיף קטן (יא) מדבר על כך, כדי שיהיה ברור שאין כאן תוספות פעמיים.

<אסי מסינג: שאיר של גמלאי, הקצבה שלו מחושבת לפי אחוז מסוים שמגיע לאותו שאיר מהקצבה שהיה זכאי לה הגמלאי אילו היה בחיים.

<אסי מסינג: שאיר של גמלאי מקבל גמלה בשיעור שנקבע מתוך הגמלה שהיה זכאי לה הגמלאי אילו לא היה נפטר.

<אסי מסינג: למשל, אלמנה של גמלאי מקבלת שישים אחוזים מהגמלה שהייתה משולמת לגמלאי אילו לא היה נפטר, כדי שלא יצא מצב שהתוספות הללו ניתנות גם בנוסף כאן וגם בגזירה של הגמלאי, הסעיף הזה עושה את הסנכרון.

<אסי מסינג: סעיף דומה קיים בכל אחד מהתיקונים האחרים.

<אסי מסינג: עד כאן הסעיף המרכזי שמדבר על התוספות והקצבאות.

<אסי מסינג: כמו שאמרתי קודם, העלות הכוללת של התשלומים אחורה נאמדת בכ-300 מיליון שקלים.

<אסי מסינג: אם ירצו פירוט לגבי הפילוח לגבי התוספות השונות, אפשר למסור אותו.

משה גפני: יש הערות?

משה גפני: אין.

משה גפני: תמשיך.

<אסי מסינג: 63א4 דין תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר סעיף 9ב ייקרא לגבי עובד שירותי ביטחון, כאילו – האמור בו מסומן "(א)" ובו, במקום "ו-62(ב)" נאמר "62(ב), 63ב ו-63ה".

<אסי מסינג: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לעניין סעיף קטן (א) - תוספות לקצבה המשולמת כאמור בסעיפים קטנים (ז)(3) או (ט) של סעיף 9א, המובא בסעיף 63א3, יראו אותן לעניין הסעיפים האמורים בסעיף קטן (א), למעט לעניין סעיפים 31 ו-37, כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות באותו מועד שבו הן משולמות בפועל.

<אסי מסינג: תוספות לקצבה המשולמות כאמור בסעיפים קטנים (ז)(3) או (ט) של סעיף 9א, המובא בסעיף 63א3, יראו אותן לעניין סעיפים 31 ו-37 כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות, אף ששולמו לאחר מועד תשלום הקצבה כאמור".

משה גפני: הסבר.

<אסי מסינג: סעיף זה מתייחס ליחס בין התוספות הללו ולאיזה עניינים אחרים בחוק הן מובאות בחשבון.

<אסי מסינג: במסגרת חוק שירות המדינה (גמלאות) שכולל שורה רבה של סעיפים, המילה קצבה והמילה גמלה מוזכרת בהקשרים שונים והסעיף מתייחס לשאלה באיזה מצבים אנחנו מביאים את אותן תוספות שדיברנו עליהן קודם כחלק מהקצבה או כחלק מהגמלה לצורך התשלום.

<אסי מסינג: מוצע כאן להחיל באופן זהה את מה שהוחל לגבי עובדי מדינה בהתאמות הנדרשות לפרק המיוחד שיש למשרתי הביטחון.

<אסי מסינג: למשרתי הביטחון יש פרק מיוחד בחוק הגמלאות אותו אנחנו מתקנים ויש שם סעיפים נוספים.

<אסי מסינג: ההבדלים המרכזיים הם סעיפים שמתייחסים למענקים מסוימים, אופן תשלום המענקים שמשולמים לגמלאי שירותי הביטחון ואת היחס בין התשלום של הגמלה לבין תשלומים אחרים שמגיעים לגמלאי ככל שמגיעים לפי חוקי השיקום.

<שגית אפיק: איזה מענק יש לבן זוג שנפטר ונישא מחדש?

<אסי מסינג: כאן הסעיף מתייחס באופן ספציפי והתיקון הוא תיקון דומה למה שהיה לגבי משרתי קבע ולגבי שוטרים וסוהרים.

<אסי מסינג: יש כאן שני סעיפים שמתייחסים למענקים שניתנים לשאירים.

<אסי מסינג: סעיף 31 נדמה לי מדבר על בן זוג שנישא מחדש ואז יש צורך להתייחס לשאלה האם משלמים לאותו בן זוג מענק שהוא כסכום הקצבה לה היה זכאי אילולא נישא.

<אסי מסינג: למעשה מקדימים איזשהו תשלום של מספר קצבאות.

<אסי מסינג: הסעיף הזה מתייחס לשאלה מתי צריך להביא בחשבון את אותן תוספות.

משה גפני: אתה יכול לדבר אתי בעברית קלה?

משה גפני: אל תגיד לי שהיה בחוק.

משה גפני: עכשיו זה אצלי.

משה גפני: אני רוצה לדעת.

משה גפני: איש שירות הביטחון שמקבל גמלה נישא מחדש, מעמדו הכספי משתנה?

<אסי מסינג: זה לא הגמלאי אלא השאיר.

משה גפני: השאיר.

משה גפני: האלמן.

משה גפני: מעמדו משתנה?

משה גפני: מעמדו הכספי.

משה גפני: אל תגיד לי מה היה.

<אסי מסינג: ההסדר היום, לפי החוק, לא קשור עכשיו לשינוי שיטת ההצמדה,.

<אסי מסינג: סעיף 31 לחוק הגמלאות מתייחס למצב מה קורה אם בן זוג שזכאי לקצבה נפטר.

<אסי מסינג: החוק קובע שבן הזוג, במצב שבו הוא נישא מחדש, מפסיקים לשלם לו את הקצבה, כל זמן שהוא נשוי או ידוע בציבור, הפרשנות כוללת גם את מי שהפך להיות ידוע בציבור.

<אסי מסינג: משלמים לו, לאותו בן הזוג, למרות שמפסיקים לשלם לו את הקצבה, משלמים לו מענק בגובה של 36 קצבאות חד פעמי ומכאן ואילך הוא לא מקבל יותר תשלומים.

<אסי מסינג: זה ההסדר הקיים.

<אסי מסינג: ככל שהוא מתגרש ומופסקת מערכת היחסים, חוזר חזרה תשלום הקצבה.

משה גפני: ברגע שהוא נישא מחדש, מה הוא מקבל?

<אסי מסינג: הוא מפסיק לקבל את הקצבה השוטפת, את אותה קצבה שהוא קיבל ככל שהוא מקובל ומשולם לו מענק חד פעמי של שלוש שנים של קצבה.

<אסי מסינג: מענק אחד.

<אסי מסינג: זה ההסדר הקיים היום.

מיקי לוי: אבל זה אומר שמתגרשים, נישאים, מתגרשים, נישאים.

<שגית אפיק: אם הוא מתגרש הוא חוזר לקבל?

<אסי מסינג: הוא חוזר לקבל.

<שגית אפיק: חוזר לקבל את הקצבה שהוא קיבל קודם?

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: תוך התחשבות כמובן במענק.

<אסי מסינג: בניכוי המענק ששולם.

<שגית אפיק: בניכוי ה-36 חודשים.

<אסי מסינג: כן.

<אסי מסינג: הסעיף הזה תוקן.

משה גפני: מה הרעיון?

משה גפני: אני לא מבין.

משה גפני: בשעתו אני עשיתי חוק, עת איציק מרדכי היה שר הביטחון, לגבי העניין הזה שאם מישהו נישא מחדש כי התוצאה הייתה – ואמרו לי את זה אנשים מאוד מרכזיים בצבא – שאדם חי עם אישה אבל לא אומר לאף אחד שהוא נישא לה.

<אסי מסינג: הפרשנות אומרת שגם ידועים בציבור - - -

משה גפני: עזוב את הידועים בציבור.

משה גפני: אני מדבר על אדם נורמלי.

<אסי מסינג: זה חל בין אם נשואים ובין אם לאו.

משה גפני: אחרי שלוש שנים הוא התגרש.

<אילה פרוקצ'יה: בשיפוי שלוש השנים, הוא לא יקבל.

<אסי מסינג: הוא לא דואג לכפל.

משה גפני: שלא יתגרש.

<שגית אפיק: הוא דואג לזוגיות.

<אסי מסינג: אתה חושש מגירושין פיקטיביים?

<אסי מסינג: במצב של גירושין פיקטיביים, אנחנו מתייחסים למצב שהתחליף של זה הוא הידוע בציבור וגם במצב הזה לא מחדשים לו את התשלום.

מיקי לוי: את זה הבנו.

מיקי לוי: הוא כמו אלמנות צה"ל שלא התחתנו כדי לא לאבד את הגמלה.

<אסי מסינג: הסעד לזה הוא במובן הזה שאם הוא נמצא במצב של ידוע בציבור, גם הידוע בציבור מפסיק.

<אסי מסינג: מה קורה במצבים בהם לא יודעים?

<אסי מסינג: זאת כבר שאלה אחרת.

<אסי מסינג: אין שום מצב בהקשר הזה לנסות לעודד אנשים שלא יינשאו או שיהיו נישואים פיקטיביים או גירושים פיקטיביים.

<שגית אפיק: זה לא יוצר תמריץ.

<אסי מסינג: לא.

<אסי מסינג: מצבים בהם יש רמאויות, כמובן זה יכול לקרות.

<אסי מסינג: חובה על הגמלאי ועל השאיר לדווח על השינוי במוטב שלו.

משה גפני: פעם החקיקה בעניין הזה לא התחשבה בעובד.

משה גפני: אמר לי אלוף בצה"ל ואני מדבר על לפני עשרים שנים.

משה גפני: החקיקה השתנתה.

<אסי מסינג: עברה שינוי.

משה גפני: שינוי דרמטי.

משה גפני: היה חוק אחד שעשיתי עם יונה יהב.

<אסי מסינג: פעם הגירושין היו מחזירים בחזרה רק אם זה היה בתוך תקופה של עשר שנים.

<אסי מסינג: זה בוטל.

משה גפני: החקיקה בעניין הזה שונתה.

משה גפני: אני דיברתי על התוצאה שיכולה להיות השלכה לא טובה.

<אסי מסינג: בעניין הזה אני כמובן מדגיש שאנחנו לא מציעים לעשות כל שינוי.

<שגית אפיק: אתם נצמדים למודל קיים.

<אסי מסינג: כל מה שהסעיף הזה מתייחס אליו, הוא מתייחס לשאלה איך מביאים את אותה תוספת שמשולמת.

משה גפני: אנחנו צריכים להפסיק את הדיון.

משה גפני: תגיד לי מה עוד נשאר.

<אסי מסינג: נשאר לנו עוד סעיף של גמלאות גמל, קופה ציבורית, והעדכונים של התוספות השונות ביחס לרשימת הדירוגים וכולי, וסעיף התחילה.

מיקי לוי: לא נספיק לסיים את זה?

משה גפני: לא.

משה גפני: לוועדה יש ישיבה בנושא אחר.

מיקי לוי: אם הם היו מקבלים את הצעתי לפני שלוש שנים, היינו במקום אחר.

מיקי לוי: אז הגענו לאותה מסקנה בדיוק.

משה גפני: אבל הם לא קיבלו.

<מ.ש.: אני חושב שבחמש דקות אפשר לגמור את זה.

משה גפני: תאמין לי, יהיה בסדר.

<מ.ש.: אני יודע.

משה גפני: אנחנו מתכוונים להשלים את החקיקה עד סוף המושב.

משה גפני: אני מבקש ממך ומהלשכה המשפטית להתחיל לנסח את מה שהיה עד עכשיו כאשר לא הולך להיות שינוי להוציא שלושה דברים עליהם אני מבקש לקבל את התשובה שלכם.

משה גפני: הדבר הראשון הוא לגבי הנושא הזה של שר האוצר באישור ועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: אני רוצה תשובה לגבי זה.

משה גפני: הדבר השני הוא שאני רוצה תשובה לגבי קרן לרווחת הגמלאים של משרד מבקר המדינה.

משה גפני: שום דבר לא יעכב את החוק אבל יכול להיות שאני אכניס את זה כהסתייגות ואז אתם לא תאהבו את זה.

משה גפני: אני מציע שתהיו פרודוקטיביים בעניין.

משה גפני: הדבר הנוסף לא נוגע לעובדי מערכת הביטחון.

משה גפני: אנחנו מדברים כאן על מערכת גמלאות ואני באתי בדברים עם השופטים ועם הממונה על התקציבים במשרד האוצר וגם עם הממונה על השכר.

משה גפני: אני רוצה שהכול יוצמד באותה צורה.

משה גפני: השופטים מוצמדים לשכר הממוצע במשק כמו חברי הכנסת.

משה גפני: אני ישבתי עם השופטים.

משה גפני: אני לא מקבל את הדבר הזה.

משה גפני: זה לא יכול להיות שהשרים לא מוצמדים אלא מוצמדים למדד ולא מקבלים תוספת.

משה גפני: אני ויתרתי על התוספת שהייתה מגיעה לי לפי הכללים של חברי הכנסת.

משה גפני: ויתרתי.

משה גפני: אני חושב שזה לא בסדר.

משה גפני: באתי בדברים עם השופטים והשופטים אמרו שיש דברים שהם מופלים לרעה.

משה גפני: אני מבקש את הבדיקה שלכם.

משה גפני: זה באמת לא נוגע לעניין הזה וזה כמובן לא יעכב את החוק.

משה גפני: הם טוענים שמגיעים להם מענקי התמדה מגיל 62, שזה שש משכורות.

משה גפני: הם טוענים שבמערכת הביטחון זה קיים.

משה גפני: מי שפורש בגיל 67, זה עוד שלוש משכורות, עד עשרה שופטים בשנה שאפשר יהיה לשחרר בפרישה מוקדמת יהיו זכאים לפנסיית גישור של משכורת חודשית בסיסית עד גיל הפרישה, הגדלת הפרשות לשמונה ושליש, והנושא של החזקת רכב שתיחשב לשכר בסיס לפנסיה.

משה גפני: אני מבקש תשובות לכך ולא לדחות את זה.

משה גפני: דיברתי כבר עם אמיר לוי ודיברתי עם כולם.

מיקי לוי: החזקת רכב לבסיס הפנסיה?

משה גפני: זה גם עובדי המדינה.

<אסי מסינג: לא.

משה גפני: אני לא רוצה עכשיו תשובה.

משה גפני: אני גם לא יכול להמשיך כי יש דיון נוסף.

<שגית אפיק: מדובר על פנסיה צוברת.

משה גפני: אני אגיד לכם למה זה חשוב לי.

משה גפני: זה חשוב לי כי אם אנחנו להסכמה על הכול, על חלק, על משהו, אני משווה את ההצמדה.

משה גפני: ההצמדה כאן היא אבן ריחיים על צווארנו.

משה גפני: חברי הכנסת מוצמדים לשכר הממוצע במשק.

משה גפני: אמר לי דוד ביטן שאם אני מצליח כאן לשנות את זה, וכולם יהיו על פי הצעת הממונה על השכר, זה יהיה חצי מדד וחצי השכר הממוצע במשק, אז יהיה לכולם.

משה גפני: אם זה יהיה לכולם, אנחנו נכנסים לאיזשהו שוויון.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון הזה.

משה גפני: כבר אין לנו הרבה מה לדון אלא נשאר לנו החלק הנוסף אתו נמשיך בתחילת השבוע, ביום ראשון או ביום שני.

משה גפני: אני מבקש מהלשכה המשפטית לנסח את החוק.

משה גפני: אני אסביר לכם למה זה עבר לוועדת הכספים כי הרי בעצם זה לא היה צריך להיות כאן אלא בוועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: ועדת העבודה והרווחה עת דנו על החוק, אני חושב שדנו בו ב-12 ישיבות ויודעים שאצלי בישיבה אחת בקושי אני מסיים את זה.

משה גפני: כנראה דאגו להם ולכן העבירו את זה לוועדת הכספים.

משה גפני: גם מה שאנחנו מציעים, שזה יהיה באישור ועדה, זאת ועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: אנחנו בעזרת השם, אני אומר לכם אנשי שירות הביטחון, משלימים את החוק הזה לפני סוף המושב.

משה גפני: אני מקווה שעל הדרך נמצא פתרונות לגבי מבקר המדינה כך שלא תהיה אפליה, לגבי ההסתייגות שהם הגישו שזה יהיה באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

משה גפני: אם תתעקשו על זה, אני לא אתעקש אבל הם יגישו הסתייגות.

משה גפני: אני מעדיף שהחוק הזה יעלה למליאה בלי הסתייגויות.

משה גפני: אני מבקש תשובה על זה ואני מבקש תשובה מפורטת לגבי השופטים.

משה גפני: אם אכן זה נכון שבמערכת של עובדי המדינה ובמערכת הביטחון זה המצב, אני רוצה שיהיה גם לשופטים ואז אני מוריד להם את ההצמדה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.