ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 328, 2016-07-27 09:05

אלי אלאלוף: בוקר טוב לכולם.

אלי אלאלוף: היום ה-27 ביולי 2016, כ"א בתמוז התשע"ו, השעה 09:05.

אלי אלאלוף: בוקר טוב לכולם.

אלי אלאלוף: בוקר טוב לחברי הכנסת.

אלי אלאלוף: אנחנו דנים בהצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות בגופים ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015 (פ/1042/20) ו-(כ/618).

אלי אלאלוף: איציק שמולי הוא בין היוזמים המובילים ודוקטור עבדאללה אבו מערוף.

אלי אלאלוף: את שאר חברי הכנסת אתם יכולים לקרוא ברשימה.

אלי אלאלוף: הם סומכים עלינו.

אלי אלאלוף: ביקשתי דיון כדי לעשות כמה תיקונים שנבעו מהטיפול המאוד אינטנסיבי שעשינו בחוק שהוא מאוד מאוד מרגש את הציבור ואני באמת מודה לחברים שיחד עם איציק שמולי – אני רואה שגם אני ברשימה - - -

איציק שמולי: לא רק שאתה ברשימה אלא שבלעדיך זה לא היה קורה.

אלי אלאלוף: אני שמח שזה חוק שקולע לצורך אמיתי בחברה.

אלי אלאלוף: אני אומר לכל השותפים, לכל מי שיושב כאן ולא יושב כאן, אני באמת לא אומר שמות וגופים כדי לא לפגוע באף אחד, שזה תהליך מרשים של שילוב כל המערכות הממשלתיות, הציבוריות, אנשי החוק, הייעוץ המשפטי שלנו והנהלת הוועדה.

אלי אלאלוף: אני באמת רוצה בהזדמנות זו להודות.

אלי אלאלוף: מיד נלך לתיקונים.

<נעה בן שבת: אדוני, אני אציג אותם.

אלי אלאלוף: אנחנו קוראים לזה רביזיה.

<נעה בן שבת: צריך להצביע על הדיון מחדש.

אלי אלאלוף: ברשותכם, נצביע על פתיחת הדיון מחדש כרביזיה.

אלי אלאלוף: מי בעד?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד הרביזיה – פה אחד

אלי אלאלוף: הרביזיה התקבלה.

<נעה בן שבת: נציג את ההצעות שלנו לתיקון.

<נעה בן שבת: נמצא לפניכם נוסח קודם ששלחנו אבל אפשר לעבור על הסעיפים ולראות.

<נעה בן שבת: דבר ראשון, אנחנו מבקשים לתקן כאן גם את סעיף 9 הקיים.

<נעה בן שבת: סעיף 9 קובע שמעסיק הוא מי שמעסיק 25 עובדים ומעלה.

<נעה בן שבת: כתוב "למעט המדינה ומעסיק אחר שסעיף 15 לחוק שירות המדינה (מינויים) חל עליו).

<נעה בן שבת: אנחנו לא רוצים שתישמע פרשנות אחרת לגבי המילה המדינה או מעסיק אחר.

<נעה בן שבת: השאלה עלתה לגבי המשטרה ושירות בתי הסוהר.

<נעה בן שבת: שירות המדינה (מינויים) לא חל עליהם ומצד שני הם כן נכללים במדינה ואנחנו לא רוצים שיישמע משהו אחר, כאילו הם חריגים לנושא הזה.

<נעה בן שבת: אנחנו מבינים שהיה גם פסק דין של בג"ץ לעניין מחמלי לגבי הנושא הזה.

<נעה בן שבת: אנחנו רוצים להעביר את הדבר הזה ולכן מוצע כאן תיקן סעיף 9: בסעיף 9ד לחוק העיקרי, במקום המדינה ומעסיק אחר, יבוא מעסיק.

<נעה בן שבת: או שסעיף 15א לחוק שירות המדינה (מינויים) חל על המעסיק או שהפרק הזה חל עליו.

<נעה בן שבת: אנחנו עוברים לעמוד 3.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים בסעיף 9ג על המועדים למסירת התכנית השנתית.

<נעה בן שבת: מוצע מבחינת המועדים שב-31 במרץ יעבירו כל הגורמים למוסד לביטוח לאומי את הנתונים, אם מדובר במשרד הכלכלה שמעביר את הנתונים לגבי רשימת הגופים, אם מדובר בגוף שהכיר בעובדים עם מוגבלות משמעותית כהגדרתם בתוספת, ואם מדובר בגופים שהחריגו להם חלק מהאנשים בגלל תפקידים מסוימים.

<נעה בן שבת: המידע הזה נמסר עד 31 במרץ.

אלי אלאלוף: אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת נורית קורן.

<נעה בן שבת: עד 31 ביולי המוסד לביטוח לאומי יערוך את ההתאמות עם המידע שברשותו.

<נעה בן שבת: למעשה ב-31 באוקטובר המעסיקים יצטרכו לפרסם את התכנית באתרי האינטרנט שלהם כאשר רצינו פרק זמן שיהיה משמעותי כדי שתכנית כזאת תהיה באמת משמעותית ולא תוכן כלאחר יד אלא באמת יתאפשר פרק זמן מספיק להכנת תכנית כזאת.

<נעה בן שבת: אחרי כן, בסעיף קטן (ג) אנחנו מדברים על תכנית להעדפה שהיא כמובן גם של מועמדים וגם של עובדים.

<נעה בן שבת: זה יכול להיות גם לתפקידים, למשרות או לקבוצות משרות.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (4), גורמים שעוסקים בשילוב בתעסוקה.

<נעה בן שבת: שוב, לגבי המועדים כבר דיברנו בסעיף קטן (ד)(א), עד 31 במרץ.

<נעה בן שבת: לגבי הרשימה שמשרד הכלכלה מעביר למוסד לביטוח לאומי, יש כאן הבהרה בנוסח.

<נעה בן שבת: מה שמעביר משרד הכלכלה זאת רשימת הגופים הציבוריים ואני מבינה שזאת רשימה כבדה שיש לה את המורכבות שלה אבל זאת משימה שמוטלת עליהם.

<נעה בן שבת: השאלה היא מי מעסיק מאה עובדים ומעלה וזה דבר שהמוסד לביטוח לאומי יבחן כי הנתונים ברשותו, מספר המועסקים נמצא ברשותו ולא נמצא ברשות משרד הכלכלה.

<נעה בן שבת: בהמשך העמודים, גם ב-4 וגם ב-5, יש עניינים של המועדים, כפי שאמרתי קודם.

<נעה בן שבת: לגבי ההוראות.

<נעה בן שבת: בסעיף 6 יש לנו את סעיף ההסמכה לשר הכלכלה לקבוע הוראות לעניין מסירת מידע.

<נעה בן שבת: אני מבקשת להרחיב קצת את ההוראה כדי שבאמת תבטא את הדברים שאמרנו, שהוא יקבע הוראות לעניין המידע לפי סעיף זה.

<נעה בן שבת: הוא יכול לקבוע גם לגבי התוכן שלו וגם לגבי דברים אחרים.

<קריאה: באיזה עמוד זה?

<נעה בן שבת: בעמוד 6.

<נעה בן שבת: לכאורה השתמע קודם שאנחנו מדברים על מסירה, שמירה והדברים הטכניים אבל אנחנו רוצים גם לגבי המידע בכלל שאם נשמט כאן איזשהו פרט שצריך להעביר, כמו למשל המוסד לביטוח לאומי אמר שלפעמים צריכים ברשימת המעסיקים לציין גם ח"פ של המעסיק או מספר שמאפשר לזהות אותו.

<הילה רענן: בהקשר הזה רצינו לדעת.

<הילה רענן: התקנות האלה יכול שיותקנו על ידי שר אחר?

<הילה רענן: אין לנו את המומחיות לנושא של העברת מידע.

<הילה רענן: אין לנו כל יתרון על פני משרד אחר.

<הילה רענן: אני אומרת שלמשרד הכלכלה אין את המומחיות בנושא של העברת מידע.

עבדאללה אבו מערוף: בהסכמת שר המשפטים.

<נעה בן שבת: דנו בשאלה הזאת בדיון הקודם.

<נעה בן שבת: משרד המשפטים אומר שהוא לא מוכן להיות המשרד שמכתיב למרות שאצלו בעצם מתרכז הידע כי כל המשרדים מתייעצים אתו .

<דן אורן: יש שורה של נושאים, כולל הנושא הזה.

<דן אורן: יש הרבה נושאים בהם יש לנו מומחיות משפטית ובכל זאת האחריות על התחום היא על הגוף שמעבד את המידע ולא שלנו.

<דן אורן: אני לא מציע לפתוח את זה.

<דן אורן: אנחנו הצגנו את העמדה שלנו בדיון ביום ראשון לפיה השר שאחראי על הגוף שמעבד את המידע, הוא זה שמתקין את התקנות במעורבות שלנו והמשרדים יודעים שאנחנו תמיד עומדים לצד המשרדים ומספקים להם את כל העזרה, כולל ממש לשבת אתם ולנסח את התקנות.

<דן אורן: זה שמשרד מסוים אין לו את המומחיות, זאת לא בעיה.

<דן אורן: אנחנו מספקים את כל המידע.

<דן אורן: בכל זאת יש לנו עמדה עקבית לפיה מי שאחראי זה הגוף שמעבד את המידע ולכן חשבנו שזה צריך להיות שר הרווחה.

<נעה בן שבת: הם הציעו את משרד הרווחה.

<דן אורן: זה לא סוד שעכשיו יש - - -

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: זה סוד.

<דן אורן: אדוני יודע בדיוק על מה אני מדבר.

אלי אלאלוף: מפני שאני לא יודע, זה סוד.

<דן אורן: זה לא סוד שיש מהלך שמוביל שר הרווחה להעביר את כל מה שקשור לתעסוקה במשרד הכלכלה למשרד הרווחה ושהוא יהיה שוב משרד העבודה והרווחה.

<דן אורן: אז השאלה אם זה יהיה שר הכלכלה או שר הרווחה תהיה די אקדמית.

אלי אלאלוף: ברשותך, אני חושב שמשרד שמודיע שאין לו יכולת לכתוב תקנות ולהציג תקנות, זאת נראית לי מגבלה לא מקובלת.

אלי אלאלוף: אין לי ויכוח אתך דן אלא יש לי ויכוח עם משרד הכלכלה.

אלי אלאלוף: כדאי שמשרד הכלכלה יפתח יכולות כאלה.

אלי אלאלוף: זה נראה לי לא סביר שבתחום הזה לא יהיו לו יכולות.

אלי אלאלוף: אנחנו נשאיר את זה כמו שזה ולא נשנה.

<נעה בן שבת: בסעיף 9ו.

<נעה בן שבת: בהתחלה הנוסח היה מאוד מצומצם, להוסיף תנאים על התוספת.

<נעה בן שבת: אני מציעה לשמור בכל זאת את האפשרות של השינוי של התוספת אבל בלבד שלא יוסיפו תנאים אלא לגבי אוכלוסיות שיש קושי בשילובן בשוק העבודה, כדי לאפשר גם שינויים למשל הגופים, אם יש גוף נוסף שמעניק או קובע או מכיר בנכות וירצו לחייב גם אותו להעביר את המידע הזה.

<נעה בן שבת: אפשר יהיה לעשות את זה במסגרת חקיקת המשנה.

<נעה בן שבת: בטבלה בתוספת הרביעית מוצע להוסיף את משרד הבריאות במקומות בהם יש רשימת אנשים שהוסמכו לאשר נכות לפי דין.

<נעה בן שבת: דיברתי הבוקר עם נציגת משרד הבריאות בעניין הזה ויש להם אפשרות לקבוע לנכי נפש דרגת נכות שלא במסגרת המוסד לביטוח לאומי.

<נעה בן שבת: בחלק שעוסק בחוק שירות המדינה (מינויים).

<נעה בן שבת: אחת הסמכויות שניתנות לממשלה היא לקבוע הוראות לעניין מתן עדיפות לקבוצות שונות שלגביהן יש חובת ייצוג הולם ולגבי אנשים עם מוגבלות, נקבע שזה לגבי חומרה מסוימת.

<נעה בן שבת: אנחנו רוצים לתקן את הנוסח ולומר שאם הממשלה קבעה שיש לתת עדיפות לאנשים עם מוגבלות בדרגת חומרה מסוימת, בוודאי שתינתן עדיפות כאמור גם למועמדים עם מוגבלות משמעותית ולערוך את התיקון בנושא הזה.

<נעה בן שבת: בעמוד 13, נושא של הכנת ההוראות של סעיף 9ד בנוסחו החדש, אותו סעיף שמדבר על עיבוד המידע בידי המוסד לביטוח לאומי.

<נעה בן שבת: בסעיף הראשי שנוגע לשאר הגופים הציבוריים, מי שמקבל את המידע מהמוסד לביטוח לאומי ומפרסם את הרשימה, הוא נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

<נעה בן שבת: מוצע שמי שיקבל את המידע לגבי שירות המדינה יהיה נציב שירות המדינה.

<נעה בן שבת: זה תחילת תהליך האכיפה.

<נעה בן שבת: ראינו את זה גם לגבי הנציבות וגם לגבי נציבות שירות המדינה, שזה בעצם השלב הראשון בקבלת המידע לצורך תחילת תהליכי אכיפה, כל גוף לפי הליכי האכיפה שנתונים לו.

<נעה בן שבת: בעמוד 14.

<נעה בן שבת: הסבירו לנו כמה דברים, שאי אפשר לדבר על יחידות וכי מדברים על תיאור העיסוק לגבי התפקיד שיוחרג ולא על הגדרת תפקיד אבל גם בכל משרד ויחידת סמך מוצע נוסח לגבי מינוי ממונה במשרדים ויחידות סמך כך שבכל משרד ויחידת סמך ימונה ממונה על ייצוג הולם לפי סעיף זה ויכול שימונה נוסף על תפקידים אחרים שהוא ממלא.

<נעה בן שבת: גם לגבי נציבות שירות המדינה תהיה הוראה כזאת, שזה לא חייב להיות תפקידו העיקרי אבל לפעמים זה בוודאי יהיה תפקידו העיקרי ולפעמים אפילו יהיה צריך יותר מאדם אחד.

<נעה בן שבת: לגבי הנושא של תחילה ותקנות ראשונות.

<נעה בן שבת: אמרנו שתחילת החוק היא ב-1 בינואר 2017.

<נעה בן שבת: זה אומר שהחוק יחד עם היעדים שלו, עם היעד של החמישה אחוזים ויחד עם חובות הדיווח, מתחיל כבר בשנת 2017.

<נעה בן שבת: כמו שאמרנו, במועדים 31 במרץ, אחרי כן ב-31 ביולי ואחרי כן ב-31 באוקטובר.

<נעה בן שבת: התקנות הראשונות, כוון שהן דורשות אישור ועדה והתייעצות עם כל הגורמים, יוגשו עד 31 בדצמבר 2016.

<נעה בן שבת: בדיון דובר על דיווח.

<נעה בן שבת: לא היה ברור אם אנחנו מדברים על דיווח במסגרת חובת דיווח לוועדה שצריך להירשם בחקיקה או ישיבת דיווח.

<נעה בן שבת: אנחנו מציעים שזאת תהיה ישיבת דיווח שהוועדה תקיים ולא חובת דיווח כי זה לא משהו מתמשך ולמעשה רק בסוף השנה הבאה אני חושבת שיהיה אפשר להעריך מחדש איך התבצע כל התהליך, האם המידע נמסר בזמן למוסד לביטוח לאומי, האם המוסד לביטוח לאומי העביר את המידע בזמן, האם הגופים פרסמו תכניות וכן הלאה.

<נעה בן שבת: צריך יהיה עוד זמן לצורך הערכה ולכן השאלה אם צריך לקבוע את זה כאן בנוסח.

אלי אלאלוף: לא הייתי יורד עד כדי כך לפרטים.

<נעה בן שבת: להשאיר חובת דיווח בסוף השנה?

אלי אלאלוף: כן.

<יפעת גרינפלד: הלשכה המשפטית, משטרת ישראל.

<יפעת גרינפלד: לגבי סעיף 9, התחולה, כשאומרים 1 בינואר 2017, זה אומר שכל הבדיקות יתחילו לפי הטבלה.

<יפעת גרינפלד: התחולה תהיה ב-2018?

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: כבר ב-31 במרץ 2017 הגופים שמכירים באנשים עם מוגבלות משמעותית צריכים להעביר את המידע למוסד לביטוח לאומי, הגופים שרק חלק מהכוח מובא בחשבון מוסרים את המידע לביטוח הלאומי, ב-31 ביולי המוסד לביטוח לאומי צריך למסור את התוצרים של עיבוד המידע אצלו וכן הלאה.

<נעה בן שבת: רציתי לשאול.

<נעה בן שבת: תוך כמה זמן ממסירת המידע על ידי המוסד לביטוח לאומי ייקח לנציבות לפרסם את אותה הודעה שלכם?

<ערן טמיר: לא נראה לי שצריך לקחת זמן רב.

<ערן טמיר: אין לי מושג.

אלי אלאלוף: הרבה זמן?

<ערן טמיר: לא.

<ערן טמיר: לא הרבה זמן.

<ערן טמיר: אם הרשימה מסודרת עם שמות המעסיקים, לא הרבה זמן.

<נעה בן שבת: אתם צריכים בתוך עשרה ימים?

<ערן טמיר: זה עניין של ימים.

<ערן טמיר: אני מעריך.

<ערן טמיר: את רוצה לכתוב?

<ערן טמיר: בסדר.

<ערן טמיר: עשרה ימי עבודה.

אלי אלאלוף: עשרה ימי עבודה.

אלי אלאלוף: יש לי שאלה שנבעה דווקא מאנשים שפנו אלי כדי לברך על החוק ומצד שני לא ידעתי למי להפנות אותם.

אלי אלאלוף: האם שירות התעסוקה שלדעתי לא הזכרנו אותו בחוק הזה, יש לו תפקיד כלשהו שהוא צריך להיערך אליו?

נורית קורן: הוא גם צריך לקבל את כל הפרטים להעסיק את האנשים.

נורית קורן: הוא גורם משמעותי.

אלי אלאלוף: יש לי הרגשה שהחוק הוא טוב, האדמיניסטרציה נערכת אבל הפונה, למי הוא פונה?

אלי אלאלוף: לאן הוא ילך?

אלי אלאלוף: שזה יהיה מקום שידע לתת לו תשובה.

אלי אלאלוף: הוא רוצה להשתלב בעבודה.

אלי אלאלוף: שירות התעסוקה, זה אחד התפקידים שלו.

<נעה בן שבת: אחד הדברים שמוטל על גורם ציבורי גדול שלא עומד ביעד, להכין תכנית ואחת הנקודות בתכנית היא לפנות, לתכנן פנייה לגורמים שאצלם מבוצעת ההשמה של האנשים עם מוגבלות משמעותית.

<נעה בן שבת: אז הוא יוכל לפנות או למשרד הכלכלה, אם במסגרת התכניות התעסוקה שלו, או למוסד לביטוח לאומי במסגרת השיקום שלו, או במסגרות אחרות לפי רשימה שימסור גם בעניין הזה משרד הכלכלה.

אלי אלאלוף: אבל האחריות להפניות ובניית מערכת לקליטת הפניות היא של משרד הכלכלה.

<נעה בן שבת: לא בהכרח.

<נעה בן שבת: יש גורמים שונים שעוסקים בנושא הזה.

<נעה בן שבת: יכול להיות ששירות התעסוקה הוא אחד הגורמים האלה ככל שיש לו איזו תכנית מיוחדת לגבי אנשים עם מוגבלות.

<גיא שמחי: אני חושב שאתה שואל לגבי אדם שרוצה למצוא עבודה, למי הוא פונה.

<גיא שמחי: לשכת התעסוקה היום כמעט ולא מתעסקת באנשים עם מוגבלות.

<גיא שמחי: יש את הביטוח הלאומי, משרד הרווחה, משרד הבריאות.

<גיא שמחי: יש הרבה מאוד גורמים שנותנים את השירות המשרדי הזה, גורמי השמה והיום חברות כוח אדם כמו דנאל ואחרות כבר נכנסו לתחום הזה וזה מאוד מרענן וטוב.

<גיא שמחי: יש גורמי השמה בשטח שבעצם נותנים את השירות עבור המשרדים.

<ערן טמיר: אני אשלים את דבריו של גיא.

<ערן טמיר: במשרד הכלכלה במטה לשילוב אנשים עם מוגבלות התחילו להפעיל – ואני מניח שגם ירחיבו את ההפעלה – של כל מיני תכניות ומיזמים לסיוע לאנשים עם מוגבלות בשילוב בתעסוקה.

<ערן טמיר: יש שיקום בביטוח לאומי, יש קצת שיקום ברווחה ובמשרד הבריאות.

<ערן טמיר: יש גופים שונים של שיקום ולדעתי בהצעת החוק אנחנו נפרסם את רשימת הגופים האלה כדי שהמעסיק ידע לפנות אליהם.

אלי אלאלוף: לא המעסיק.

אלי אלאלוף: הנזקק.

<ערן טמיר: כן.

<ערן טמיר: למרות שהיום אנשים שעוברים תהליכי שיקום מכירים את הדברים האלה ואנחנו גם נפרסם לאנשים עם המוגבלות עצמם.

<ערן טמיר: מילה קטנה על שירות התעסוקה.

<ערן טמיר: הוא מחויב לפי חוק שירות התעסוקה לעשות תכניות, להעסיק מומחים בנושא של אנשים עם מוגבלות וזה פשוט לא קרה עד היום.

<ערן טמיר: האמת היא שגם באופק לא נראה שזה עומד לקרות.

<ערן טמיר: זה רק לידיעתכם.

נורית קורן: אפילו שהוא מחויב, אני הייתי מוסיפה אותו או שאין צורך?

אלי אלאלוף: בכל מקרה קבענו שיהיה דיון תקופתי עם שירות התעסוקה ואפילו בפגרה נעשה זאת אתם.

אלי אלאלוף: אני אעלה את הנושא.

אלי אלאלוף: יש כאן צורך בפיתוח מיומנויות מיוחדות.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר ואומר שמשיחה שהייתה לי הבוקר, זאת לא תשובה.

אלי אלאלוף: אני חושב ששירות התעסוקה הוא מהווה את הכתובת הראשונה אליה אנחנו פונים.

אלי אלאלוף: זה שלא הזכרנו בחוק את המוטל עליו באופן טבעי, לא נורא אבל אנחנו נעשה מעקב גם על זה.

אלי אלאלוף: הוא אחד הגופים המרכזיים בשילוב האנשים כולל אנשים עם מוגבלות.

<נעה בן שבת: יש עוד עניין אחד.

<נעה בן שבת: בנושא של הדיווח.

<נעה בן שבת: אני מבקשת שאחד הגורמים שימסור דיווח תהיה גם נציבות שירות המדינה לגבי ההיערכות.

אלי אלאלוף: למה ברשימה הזאת אי אפשר להוסיף את שירות התעסוקה?

<נעה בן שבת: כי אין להם כאן תפקיד לגבי החוק.

<נעה בן שבת: הם לא אמורים ליישם את החוק.

<ערן טמיר: הם לא קובעים נכות רפואית.

עבדאללה אבו מערוף: כן.

עבדאללה אבו מערוף: באופן ישיר אין להם אנשים עם מוגבלויות.

אלי אלאלוף: יש עוד הערות?

<רות דיין: מרכז שלטון מקומי.

<רות דיין: יש לי הערה לגבי הממונה על התעסוקה.

<רות דיין: אני רוצה להבין.

<רות דיין: ממונה על ממונה תעסוקה בגוף ציבורי שתפקידו לוודא שהגוף הציבורי יישם את החוק?

<נעה בן שבת: הוא אמור לתת יותר שירותים בכל הנושא של השמה, של תעסוקת אנשים עם מוגבלות.

<נעה בן שבת: הוא יכול לשבת בתוך הגוף הציבורי.

<נעה בן שבת: הוא צריך לתת מענה לעובדים ולממונים ולכל המערכות.

<רות דיין: אצלנו ברשויות המקומיות בהשמה של אנשים עם מוגבלות, השמה של אדם עם מוגבלות היא דבר אחד אבל ליווי שלו בתוך העבודה, זה דבר מאוד חשוב וקריטי להשתלבות שלו בעבודה וליכולת ההישארות שלו והצלחתו בעבודה.

<רות דיין: אולי כדאי שתהיה איזושהי מילה שתגיד שהוא לא רק צריך לוודא שזה נעשה או להדריך את הגוף הציבורי שכך צריך לעשות אלא שבאמת יפקח וילווה את העובדים האלה ויראה שיש להם את כל הכלים כדי לעשות את העבודה שלהם בצורה נכונה, גם ברמת ההתאמה וגם ברמה הארגונית.

<נעה בן שבת: את דיברת על כך שיש להם את כל הכלים.

<נעה בן שבת: הליווי לפעמים הוא ההתאמה הנדרשת לעובד וזה במסגרת חובת הגוף הציבורי לערוך התאמות במסגרת מקום העבודה.

<נעה בן שבת: לכן בוודאי אותו ממונה יצטרך לתת מענה גם לדברים האלה, אבל זה גם לגבי התאמות אחרות שניתנות.

<רות דיין: שיהיה ברור.

<דן אורן: בארגון גדול, ככל שיש יותר ויותר אנשים עם מוגבלויות שכן צריכים את הליווי הזה, זה לא דבר שהוא תמיד יוכל לעשות בעצמו ולכן צריך להיזהר בניסוח החובה שלו.

<דן אורן: הוא כן יכול לדאוג שזה קורה.

עבדאללה אבו מערוף: זה יותר קשור למעסיק.

<רות דיין: זה באמת שייך למעסיק.

אלי אלאלוף: עוד הערות?

אלי אלאלוף: אין.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: נצביע.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור התיקונים בהצעת חוק ייצוג הולם לעובדים עם מוגבלות בגופים ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2015?

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: התיקונים אושרו פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה לכם.

אלי אלאלוף: יום טוב.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.