ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 199, 2016-06-06 09:00

מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל המוזמנים לדיון.

מרדכי יוגב: הדיון כפי הבנתי ניזום לבקשת המרכז האקדמי לב, אבל אני חושב, לפי מה שהספקתי לעבור על החומר, שיש פה איזו שהיא שאלה וייצוג לגבי כלל המוסדות האקדמיים, ביחס – אם אני מבין נכון – שהדיון ממוקד בשני דברים: אחד, קידום התכנית לבני העדה האתיופית במרכז האקדמי לב בסוגיית ההתייחסות לעולים אתיופים, לעד האתיופית, ליכולתם של יוצאי העדה להשתלב באקדמיה.

מרדכי יוגב: כאחד שעוסק בזה בעוד שתי ועדות – גם בוועדת העלייה והקליטה – בשבוע שעבר טיפלנו קונקרטית בקשיים שיש לבני העדה בהבקעת המקצוע של פסיכולוגיה קלינית לדוגמא, וכך גם בהשתלבות נוספת ובהשתלבויות במקצועות נוספים ואני גם בוועדת חוץ וביטחון, ועדה משנה כוח אדם, וגם שם אנחנו עסקנו ונגענו בשאלות שנוגעות להשתלבות האקדמית והאחרת בצבא.

מרדכי יוגב: אז משם יש לי השלכות.

מרדכי יוגב: אני מבין שזה דיון ראשון.

מרדכי יוגב: אני לא הייתי בדיון הראשון ואני מחליף פה את יושב ראש הוועדה מרגי.

מרדכי יוגב: דרך יהודית, מנהלת הוועדה, אנחנו נשתדל לשמור על הרצף, אם יהיה צורך בדיון נוסף, וברור לי שיהיה צורך בדיון נוסף.

מרדכי יוגב: אני ארצה שיהודית תרשום את המשפט הזה, אם הם לא פה – שזו בושה שנציגי המל"ג, כאשר מדובר במוסד אקדמי, אינם מגיעים, הם או נציגי משרד החינוך.

מרדכי יוגב: אני מתבייש, משום שזה השר שלי.

מרדכי יוגב: ניסינו לברר.

מרדכי יוגב: אני לא יודע.

מרדכי יוגב: אני אשאיר את זה בגדר מתבייש וברור לי שאנחנו נשמע פה את הדברים ונדרוש מהם את התשובות ונדרוש איזו שהיא ישיבת מעקב, שנתייעץ איתך מתי טוב ונכון שנקיים אותה.

מרדכי יוגב: הנושא השני – בניית מעונות סטודנטים בקמפוס מרכז אקדמי לב.

מרדכי יוגב: גם פה אני מבין – ואני פחות בקיא בתמונה הכוללת, אבל נשמע.

מרדכי יוגב: אני מניח שיש פה גם איזו שהיא תמונה כוללת לגבי מוסדות אקדמיים נוספים.

מרדכי יוגב: מעט עסקנו בזה.

מרדכי יוגב: אני עסקתי בזה, אבל זה לא באקדמיזציה אלא בבניית מעונות/פנימיות למוסדות תיכוניים, שהאגף לחינוך התיישבותי ועליית הנוער קיבל.

מרדכי יוגב: דווקא פה אפשר לשבח את משרד החינוך - פוש כדי לשפץ אותם או להקים אותם, כי כנראה משנות קום המדינה איש לא נגע בפנימיות הללו בחלקן, למרות שהן משרתות בני נוער והן הפכו למסוכנות למגורים.

מרדכי יוגב: אז אם כן, אנחנו צריכים להתחיל עם מכון לב, שאתם תציגו את הסיפור וכולנו נתרשת עליו.

מרדכי יוגב: אהרון, אם תוכלי במקביל ב-SMS או משהו, עם פרסיקו, העוזר של שר החינוך לענייני החינוך האקדמי הגבוה, לראות אם הוא יודע להשיב לנו איזו שהיא תשובה.

הילה שי וזאן: הוא בארצות הברית, בגלל זה הוא לא נמצא כאן.

<יהודית גידלי: אבל יש עוד כמה נציגים של המל"ג שנמצאים בארץ, למיטב ידיעתי.

מרדכי יוגב: מי מציג ממכון לב?

מרדכי יוגב: בבקשה, פרופסור סטיוארט.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה מקרה מייצג, כפי שאמר יושב הראש, אבל במישור מאד ספציפי של אקדמיה ובעיקר בטכנולוגיה.

<סטיוארט הרשקוביץ: מה שאנחנו רוצים להראות היום, שהסטודנטים מאד מאד מצליחים, אבל חסרים להם כמה כלים - - -

מרדכי יוגב: פרופסור סטיוארט, תרשה לי להגיד עוד דבר אחד בהקדמה.

מרדכי יוגב: סליחה שאני קוטע אותך.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

מרדכי יוגב: אני מודה שאני מתבייש שאני לא מכיר מספיק טוב את מכון לב, רק את הרוח ואת הגודל ואני יודע שאתם מתאמצים על דברים.

מרדכי יוגב: אני כן מכיר שם את הישיבה התיכונית, אבל אני כן יודע על שתי חוויות שלי בשלושה שבועות האחרונים, אחת בתעשיות הביטחוניות והשנייה בצה"ל, ששיבחו את בוגרי מכון לב.

מרדכי יוגב: יהודית, זה חשוב להיאמר – ששיבחו את בוגרי מכון לב.

<יהודית גידלי: אני כבר כותבת את זה כמסקנות.

מרדכי יוגב: ששיבחו את בוגרי מכון לב בעיקר בצדדים של המדעים המדויקים.

מרדכי יוגב: אני לא זוכר כרגע אם זה היה בצדדי פיזיקה או בצדדי סייבר, אבל שיבחו מאד את בוגרי מכון לב.

מרדכי יוגב: זה היה גם בכיוונים של תעשייה צבאית ברמת השרון וגם באלביט בהרצלייה.

מרדכי יוגב: הייתי השבוע בתעשייה האווירית, אז אני לא יודע אם יש שם או אין שם, אבל ממה שהיינו כך היה וכך גם בצה"ל.

מרדכי יוגב: את זה אני כן יודע לציין.

<סטיוארט הרשקוביץ: תודה רבה.

<סטיוארט הרשקוביץ: צריך את זה.

מרדכי יוגב: אבל אני לא מכיר מספיק.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש החלטת ממשלה ואני אתחיל בזה, לקידום שילובם של הקהילה האתיופית בחברה הישראלית לשם סגירת פערים.

<סטיוארט הרשקוביץ: המספרים מדברים בעד עצמם.

<סטיוארט הרשקוביץ: נעבור על זה מהר מאד.

<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאתם רואים, לגבי הסטודנטים יוצאי אתיופיה – ואלה נתונים של מרכז טאוב – המספרים הם קשים ביותר וכתוצאה מזה בעצם הייתה החלטת ממשלה לסגור את הפערים האלה, כי הם באמת פערים מאד מאד משמעותיים.

<סטיוארט הרשקוביץ: רק שקף אחד על המרכז האקדמי לב, כפי שאמר יושב הראש.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו 4,500 סטודנטים בשלושה קמפוסים.

<סטיוארט הרשקוביץ: לפני 19 שנה התחלנו את התכנית לאתיופים, כך שזה לא תכנית חדשה ואני חושב שזה היה מאד מוצלח.

<סטיוארט הרשקוביץ: התכנית הייתה מוצלחת במשך השנים.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו בערך 95% השמה מהבוגרים וברוך השם הם גם כן התקבלו במקומות עבודה הכי מפוארים, כפי שהזכיר יושב הראש.

<סטיוארט הרשקוביץ: חלק מהבוגרים שלנו עובדים במקומות שהזכרת.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו לא מעט קצינים בצה"ל.

<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאתם רואים 30% מהבוגרים שלנו הם קצינים בצה"ל, שזה מאד מאד יפה והיינו רוצים לראות שהמספרים האלה ימשיכו ויגדלו.

<סטיוארט הרשקוביץ: אתם רואים גם שהם התקבלו במקומות הכי טובים.

<סטיוארט הרשקוביץ: מה שמעניין, 42% מהסטודנטים שלנו לומדים הנדסה והדברים האלה מאד מאד חשובים.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני חושב שההצלחות שלהם באמת מעידות על הפוטנציאל בתוך העדה האתיופית.

<יהודית גידלי: סליחה, תחזור בבקשה על החלטת הממשלה – איזה מספר ובאיזו שנה?

<סטיוארט הרשקוביץ: סליחה, זה הכל פה.

<יהודית גידלי: אוקיי, בסדר, אני כבר אבדוק במחשב.

<יהודית גידלי: תודה.

מרדכי יוגב: אני אתן לך את זה.

<קריאה: היא קיבלה תוקף של החלטה ב-31 ביולי.

<יהודית גידלי: אני רואה, תודה.

<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאתם רואים, יש קיטון בשנה האחרונה.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש כמה סיבות, נגיע לסיבות עוד מעט, אבל אני חושב שזה חשוב מאד.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני מדלג עכשיו לפילוח מאד חשוב של סטודנטים מעל 15 שנה בארץ,שזה 33%.

<סטיוארט הרשקוביץ: מתחת ל-15 שנה זה 67%.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש כל מיני נפקויות לגבי עזרה להורים ואיך מתייחסים לאותו סטודנט אתיופי שפה יותר מ-15 שנה או פחות.

<סטיוארט הרשקוביץ: נגיע גם כן לזה.

מרדכי יוגב: עד 15 שנה הוא בגדר עולה.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

מרדכי יוגב: ועכשיו אישרו את זה גם לבני מנשה.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

<סטיוארט הרשקוביץ: מה שחשוב זה שכמעט כל הסטודנטים האתיופים אצלנו לומדים במכינה, לפני שהם מתחילים את לימודי התואר, שהם מאד מאד קשים ומאד אתגריים.

<סטיוארט הרשקוביץ: המכינה, אני חושב, שזה לב העניין.

<סטיוארט הרשקוביץ: מה שקורה במכינה, וזו אחת הסיבות גם כן לירידה במספר הסטודנטים השנה, בעבר סטודנטים היו גם כן.

<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו מקבלים תקצוב של כ-6,100 שקלים עבור סטודנט במכינה.

<סטיוארט הרשקוביץ: מתוך זה 2,200 שקלים הולכים למעונות, 2500 שקלים הולכים לשיעורי עזר והיתרה הולכת לאיזה אבחון לפי פסיכומטרי או משהו דומה.

<סטיוארט הרשקוביץ: אין לנו למשל כסף למבחן פוירשטיין, שלדעתנו זה מאד מאד חשוב.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה הכי מתאים לדעתנו לקהילה האתיופית, ופשוט אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו.

<יהודית גידלי: כמה זה עולה?

<סטיוארט הרשקוביץ: לכל הסטודנטים שלנו זה עולה כ-100,000 שקלים.

<סטיוארט הרשקוביץ: פר סטודנט זה - - -

מרדכי יוגב: פר סטודנט זה 100,000 שקלים?

<סטיוארט הרשקוביץ: לא, לא.

<עדי יונס: לא.

<עדי יונס: ליווי ואבחון.

<עדי יונס: האבחון עצמו זה בסביבות ה-2,000-2,500 שקלים.

<עדי יונס: בד בבד יש ליווי במהלך כל השנה של מנחה שבא ויושב איתם ודן איתם איך ללמוד, איך לסכם וכן הלאה.

מרדכי יוגב: עדי, זה השם?

<עדי יונס: כן.

מרדכי יוגב: אני רוצה להעיר שתי הערות.

מרדכי יוגב: אחת, שצריך לגדוע את חברתנו, מקונן, שעשתה את כל המסע שהשבית את כל ההתייחסויות הייחודיות לאתיופים.

מרדכי יוגב: הדור הראשון קיבל והיא גרמה לכך שלא יקבלו.

מרדכי יוגב: כאילו לא צריך פריבילגיות.

מרדכי יוגב: אמרתי לה הלוואי שהילדים שלי היו הולכים לפוירשטיין.

מרדכי יוגב: כל אחד היה יודע.

מרדכי יוגב: היא כאילו לא רוצה להיות מיוחדת.

מרדכי יוגב: אז זו בעיה פנימית.

מרדכי יוגב: ואני אומר את כל זה כי הרקע שלי ב- - - עלייה וקליטה הוא יותר חזק.

מרדכי יוגב: הדבר השני, הוא אוקיי, זו נקודה לבחינה ואני רושם לי אותה פה, כי 2,200 שקלים זה באמת לא הרבה.

מרדכי יוגב: וזה עלה גם בישיבה של הפסיכולוגיה הקלינית של המל"ג.

מרדכי יוגב: אני לא ניהלתי אותה.

מרדכי יוגב: ניהל אותה נגוסה.

מרדכי יוגב: אני הייתי בצד, הקשבתי.

מרדכי יוגב: אבל זה עלה גם שם והתבקשו לתת תשובות.

מרדכי יוגב: הם לא מצליחים להבקיע את הפסיכולוגיה הקלינית.

מרדכי יוגב: הרבה מזה זה מנטאליות של הפסיכומטרי ודברים אחרים, שמאד מאד נצרך, בעיקר לאור שנתיים אחרוה, שיהיו בעלי מקצועות כאלה, סוציאליים, פסיכולוגים ועוד ועוד ועוד מהעדה, שיוכלו לדבר עם אנשי העדה.

<עדי יונס: תמיד אני אומר לפוירשטיין, כיום הם פתחו שתי תכניות בבר אילן ובעברית.

<עדי יונס: על ידי האבחון שלהם הם יכולים להתקבל למקומות יוקרתיים כמו רפואה, גם - - - זה עוזר.

<עדי יונס: אנחנו מחוברים כיום למבחן אומץ לעתודאים.

<עדי יונס: על ידי אבחון של פסיכומטרי של פויירשטיין הם יכולים להתקבל, החברה האלה גם להנדסה, ויחד עם זה גם כן הם יכולים להתקדם בלימוד בצורה הכי טובה.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: הצטרפו אלינו חברת הכנסת מירב בן ארי וחבר הכנסת אברהם נגוסה.

מרדכי יוגב: אנחנו בדיוק נגענו פה, נציגי מכון לב מסבירים.

מרדכי יוגב: לצערנו נציגי משרד החינוך והמל"ג הרשו לעצמם לא לבוא.

מרדכי יוגב: אנחנו מסבירים את הרצון שלהם להעצים את התכניות ליוצאי אתיופיה ואת ההתמודדות שלהם עם הקשיים, כאשר פה עלה הנושא של האבחון של פוירשטיין, שאין להם את התקצוב לקיים אותו, לממש אותו, בכדי להבקיע אל מקצועות מסוימים.

מרדכי יוגב: טוב, תתקדמו, תשלימו את החומר, אנחנו נמשיך.

<סטיוארט הרשקוביץ: אז לגבי בוגרי הצבא, משרד הביטחון משלם את זה ולפני הצבא זה משרד החינוך.

<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו, רוב הסטודנטים – ולכן הדגשתי את העניין הזה של אחוז האתיופים שנמצאים פה פחות מ-15 שנה – הם עולים חדשים שלא עומדים בתנאי הקבלה לעתודה.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה אחד מהדברים שבעבר הצבא היה הרבה יותר מוכל לעזור בקטע הזה.

<סטיוארט הרשקוביץ: היום הם הקשיחו עמדות ולא נותנים דחיית שירות.

<סטיוארט הרשקוביץ: וכפי שאמרתי, יש לנו 30% מהחברה הנוכחיים שהם קצינים בצה"ל.

<סטיוארט הרשקוביץ: היינו רוצים לראות שהמספרים האלה יעלו.

<סטיוארט הרשקוביץ: אז פה גם כן, מה שקורה, אנחנו צריכים בעצם לוודא שהסטודנט ימשיך במכינה, מהמכינה ללימודים האקדמאים, ואין לנו את הלוקסוס להמר על סטודנט, לתת לו את הצ'אנס, שבעצם מגיע לו.

<סטיוארט הרשקוביץ: כי התכנית היא מאד מאד יקרה.

<סטיוארט הרשקוביץ: פר סטודנט זו אחת מהתכניות היקרות שיש לנו.

<סטיוארט הרשקוביץ: הרוב אנחנו מממנים בעצמנו.

<סטיוארט הרשקוביץ: זאת אומרת חוץ משכר הלימוד שנגיע לזה בעוד דקה, אבל יתר הדברים, אם זה שיעורי עזר ודברים כאלה.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני רוצה לציין באמת את העזרה של לאה במינהל הסטודנטים.

<סטיוארט הרשקוביץ: באמת יש לנו יחסים מאד טובים איתה במשך שנים.

<סטיוארט הרשקוביץ: לפני שנה בפעילות החברתית, קיבלנו לכל העולים שלנו, כולל אתיופים, כולל צרפתים, קיבלנו כ-10,000 שקלים.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני חושב שלפי הקריטריונים זה מה שדובר.

מרדכי יוגב: מה, לסטודנט?

<סטיוארט הרשקוביץ: לא, לכולם.

<מירי כהן-אדלשטיין: תמיכה אקדמית, שיעורי עזה.

מרדכי יוגב: לכל הסטודנטים ביחד?

<עדי יונס: כן, לכל העולים.

מרדכי יוגב: כמה עולים יש לכם?

<מירי כהן-אדלשטיין: לא כולם צריכים שיעורי עזר.

<סטיוארט הרשקוביץ: כמה מאות.

<סטיוארט הרשקוביץ: כולל צרפתים, יש לנו היום כ-300 צרפתים.

מרדכי יוגב: כמה יוצאי העדה האתיופית?

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו היום 130 ומשהו אתיופים.

מרדכי יוגב: אז מה עושים עם 10,000 שקלים?

מרדכי יוגב: קונים להם גרעינים לשבת.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

מרדכי יוגב: טוב, אבל זה בסדר.

<סטיוארט הרשקוביץ: אלה הקריטריונים.

<מירי כהן-אדלשטיין: אני אתייחס לזה אחר כך, כי הנתונים אצלנו הם אחרים, אבל אני אתייחס לזה אחר כך.

<סטיוארט הרשקוביץ: הכסף שחסר לנו, בעצם בשנים האחרונות קיבלנו לא מעט כסף מתורמים פרטיים.

<סטיוארט הרשקוביץ: השנה כמה מהתורמים הקבועים שלנו העבירו את הכסף לתכניות אחרות, והתכנית מאד מאד יקרה עבורנו.

מרדכי יוגב: תכנית המכינה, אתה מתכוון.

<סטיוארט הרשקוביץ: תכנית המכינה וגם ההמשך.

<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו משלמים.

<סטיוארט הרשקוביץ: בעצם סטודנט אתיופי לא משלם שכר לימוד, לא את המעונות, לא את האוכל, לא את הנסיעות הביתה בשבת.

<סטיוארט הרשקוביץ: בכל זה הוא צריך עזרה.

<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שכתבנו, כשבדקנו שקצת את האוכלוסייה שלנו, אז רוב הסטודנטים באים ממשפחות ברוכות ילדים, שהם היחידים במשפחה שלומדים במוסד אקדמאי, וזה משהו באמת באמת חריג.

<סטיוארט הרשקוביץ: ולכן, על מנת לאפשר להם, הם השגרירים הכי טובים שלנו לקהילה, על מנת שיראו שהקצין בא הביתה לשבת.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

מרדכי יוגב: סטיוארט, אם אתה יכול לקצר, כדי שנוכל לשמוע עוד.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

<סטיוארט הרשקוביץ: אז אני פשוט רוצה לעבור לשני הדפים האחרונים, כדי שתראה מה הם מקבלים היום.

<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו מקבלים היום שכר לימוד.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני פשוט רוצה לסבר את האוזן.

<סטיוארט הרשקוביץ: את ההכנסות משכר לימוד, שיעורי העזר, כפי שאמרתי ש- - - גם כן, תמיכת משרד הקליטה ליוצאי אתיופיה.

<סטיוארט הרשקוביץ: את תכנית המכינה אנחנו מקבלים.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו ארבעה סטודנטים זה 24,000 שקלים.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה 6,100 השקלים שאמרתי פר סטודנט ודמי קיום ישירות, שהסטודנטים מקבלים וזה גם כן לא מכסה את כל ההוצאות שאמרתי עכשיו.

<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו השקף האחרון ובזה נסיים.

<סטיוארט הרשקוביץ: שכר הלימוד – בעצם זה מה שעלה לנו השנה ומה אנחנו באמת צריכים על מנת שניתן להעביר את הסטודנטים האתיופים לשנה אחרי זה, לשנה א' להתקבל ללימודים האקדמאים.

<סטיוארט הרשקוביץ: לרכז התכנית, שזה עדי, אנחנו משלמים את כל המשכורת שלו.

<סטיוארט הרשקוביץ: אין לנו תקן מיוחד לזה.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה בא מאיתנו.

<סטיוארט הרשקוביץ: שיעורי עזר – אנחנו באמת היום מסתפקים בעיקר, לא רק, אבל בעיקר בסטודנטים של פרח, שזה עם כל הכבוד לא מספיק.

<סטיוארט הרשקוביץ: אוקיי, אז שיעורי עזר ואנחנו גם כן צריכים את התגבור של המרצים, ופעילות חברתית, שזה מאד מאד חשוב.

<סטיוארט הרשקוביץ: כפי שאמרתי קיבלנו השנה כ-100,000 דולר תרומות.

<סטיוארט הרשקוביץ: ממשרד הקליטה קיבלו 1.4 מיליון שקלים.

<סטיוארט הרשקוביץ: חסרים לנו לפחות חצי מיליון שקלים, יותר.

<סטיוארט הרשקוביץ: ואנחנו זקוקים לפחות לעוד יותר.

<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו, כפי שאמרתי בהתחלה ובזה אני אסיים, הבעיות שלנו, אני חושב שהן בעיות שדי דומות לכל המערכת.

<סטיוארט הרשקוביץ: היינו מאד מאד רוצים להגדיל את התכנית, אבל במצב הזה שעל כל סטודנט אנחנו מפסידים לא מעט כסף, אנחנו באמת עושים חושבים לגבי כל התכנית.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: עוד מישהו רוצה להשלים משהו ממכון לב?

מרדכי יוגב: אוקיי, אז אנחנו נעבור לנציגים רשמיים שצריכים לתת תשובות.

מרדכי יוגב: הצטרפה אלינו חברת הכנסת ענת ברקו, שאני התפללתי שתהיי ראש ועדת משנה לכוח אדם, אבל הלכת לסייבר, אז אנחנו נחפש מי ידאג מהצד של הצבא לאתיופים.

מרדכי יוגב: אנחנו נעשה את זה.

מרדכי יוגב: כן, אתה רוצה לומר משהו?

אברהם נגוסה: כן, לפני זה אני רוצה להתייחס לנושא.

אברהם נגוסה: אני מכיר את המרכז האקדמי לב, הוא מרכז מאד מאד מצליח.

אברהם נגוסה: ביקרתי במקום.

אברהם נגוסה: נפגשתי עם הבוגרים וגם עם הסטודנטים.

אברהם נגוסה: המרכז מאד מצליח, וכל אלה שסיימנו מהמרכז הזה משתלבים בתעסוקה.

אברהם נגוסה: זה מוסד שהוא מודל לחיקוי בקליטת עלייה ובשילובם גם לאחר מכן בתעסוקה.

אברהם נגוסה: אני רק שואל שאלה.

אברהם נגוסה: דווקא הממסד הממשלתי – למה הוא לא מעודד ומחזק את המוסדות האלה?

אברהם נגוסה: דווקא מוסדות שמצליחים, שהם מרכז כל כך מצליח, למה לא מחזקים אותם?

אברהם נגוסה: שיעורי עזר שקולטים מעל 400 עולים במרכז הזה, לפי הנתון שהוא אמר 300 יוצאי צרפת, 100 ומשהו יוצאי אתיופיה, זה 400 ומשהו.

אברהם נגוסה: אז איך אפשר לעשות ב-10,000 שקלים שיעורי עזר, כאשר כולנו יודעים שבגלל הפער של השפה והפער התרבותי הכלכלי, הסטודנט העולה החדש צריך יותר.

אברהם נגוסה: ב-10,000 שקלים איזה שיעורי עזר אפשר לתת?

אברהם נגוסה: אני חושב שיש לנו פה בעיה בתפיסה של הממסד הממשלתי, שדווקא את המוסדות האלה צריכים לחזק אותם.

אברהם נגוסה: זה צריך להיות שינוי בתפיסה, כדי לחזק את ההצלחות ואת כל ההתפתחויות בצורה חיובית.

אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לשאול – מה הבעיה של משרדי הממשלה – מה הבעיה להגדיל את הסיוע למרכז האקדמאי לב?

אברהם נגוסה: איך חשבתם ב-10,000 שקלים שאפשר לעזור לסטודנטים?

מרדכי יוגב: טוב.

אברהם נגוסה: אני רוצה התייחסות לזה ואחר כך אני אתייחס.

מרדכי יוגב: השאלה באוויר.

מרדכי יוגב: היא חשובה.

מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל עם נציגי משרד העלייה.

<מירי כהן-אדלשטיין: כן, מירי כהן-אדלשטיין, ראש מינהל הסטודנטים, משרד העלייה והקליטה.

<מירי כהן-אדלשטיין: תראו, קודם כל הנתונים אצלנו הם קצת אחרים.

<מירי כהן-אדלשטיין: אני אשמח לתת אותם.

<מירי כהן-אדלשטיין: סך הכל סטודנטים עולים ויוצאי אתיופיה שמטופלים על ידינו ולומדים היום במרכז אקדמי לב, כולל מכון טל – 284 סטודנטים, מתוכם 150 יוצאי צרפת והיתר באמת יוצאי אתיופיה.

<מירי כהן-אדלשטיין: יוצאי אתיופיה יש לנו סך הכל 60 הנתמכים על ידינו והחלוקה לעד 15 שנה, מעל 15 – זה פחות או יותר חצי חצי.

<מירי כהן-אדלשטיין: עכשיו תראו, לגבי שיעורי העזר, אני רק רוצה, עוד לפני שאני אגיע לזה, לספר שאנחנו נותנים גם שכר לימוד מלא לכל תקופת הלימודים, גם דמי קיום לכל הסטודנטים, רק כמובן ליוצאי אתיופיה, שזה קיים על פי הוראת שעה מיוחדת.

<מירי כהן-אדלשטיין: יש לנו מדריך שאנחנו מממנים אותו, שאחראי לקיים פעילויות חברתיות במוסד.

<מירי כהן-אדלשטיין: גם תקציב לפעילויות חברתיות אנחנו נותנים ומעבר לזה כמובן, כמו שאמרנו, לשיעורי עזר.

<מירי כהן-אדלשטיין: עכשיו עוד פעם, התקציב של שיעורי העזר, ואנחנו אמרנו את זה גם בפגישה שהייתה עם השר וגם בפגישה שהייתה עם המנכ"ל כבר לפני שנתיים, אין לנו שום בעיה להגדיל את התקציב.

<מירי כהן-אדלשטיין: צריך לבוא עם דרישה מסודרת ובשמחה.

<מירי כהן-אדלשטיין: אני מסכימה איתך.

<מירי כהן-אדלשטיין: כמובן שזה לא אמור לשרת את כולם, את כל ה-284 סטודנטים, רק ה-10,000 שקלים, ואנחנו נשמח לקראת השנה הבאה לשבת עם לאה ולראות איך אפשר להגדיל את זה, ובאמת בשמחה.

<מירי כהן-אדלשטיין: אבל צריך לשים את הדברים בהקשר ואני אשמח להתייחס לזה.

<מירי כהן-אדלשטיין: מאד חבל לי שהמל"ג לא כאן, כי בדיוק פה קבור הכלב.

<מירי כהן-אדלשטיין: אנחנו היינו בדיון בוועדה הזו לפני מספר חודשים ודיברנו על כל היישום של החלטת הממשלה, שנוגעת לדרך חדשה ליוצאי אתיופיה, שמדברת על עד 15 שנה נשאר במשרד הקליטה, מעל 15 אור איך שהוא לעבור וכמובן אין פה שום דבר קונקרטי, אבל מה שכן יצא מהדיון הזה, זה הצהרה של מל"ג, שהם הולכים לפתח תכנית הנגשה ייחודית ליוצאי אתיופיה, במסגרת תכנית החומש של מל"ג/ות"ת.

<מירי כהן-אדלשטיין: ואני אומרת על אחת כמה וכמה שהמוסד הזה הוא מוסד מתוקצב על ידי ות"ת, ועל אחת כמה וכמה שאני חושבת שהבעיה של שיעורי העזר, ותראו, אנחנו יכולים לכתוב - - -

מרדכי יוגב: ו - - - את התכנית שלהם, במסגרת החדשה, של המל"ג?

<מירי כהן-אדלשטיין: זו תכנית הנגשה.

<מירי כהן-אדלשטיין: כמו שיש תכנית הנגשה לחרדים בהשכלה הגבוהה ותכנית הנגשה לערבים, הם עכשיו הולכים לפתח ואני יודעת גם שמפתחים את זה בימים אלה, תכנית הנגשה ליוצאי אתיופיה בהשכלה הגבוהה.

ענת ברקו: מה, עד היום זה לא היה?

<מירי כהן-אדלשטיין: לא, עד היום זה לא היה.

אברהם נגוסה: לא, לא, תשמעו, צריך לעשות פה סדר.

<מירי כהן-אדלשטיין: רגע, תנו לי לסיים.

אברהם נגוסה: צריך לעשות סדר בעניין הז.

<מירי כהן-אדלשטיין: שנייה, תנו לי רק לסיים.

<מירי כהן-אדלשטיין: הם מפתחים תכנית כזאת ואני אומרת שגם בעניין של שיעורי העזר, אנחנו עוד פעם, יכולים לתת שיעורי עזר לסטודנטים שאנחנו תומכים בהם, שזה אומר סטודנטים לתואר.

<מירי כהן-אדלשטיין: אני מניחה שחלק מהבעיה זה גם שיעורי עזר במכינה.

<מירי כהן-אדלשטיין: אז על אחת כמה וכמה שהמכינות עכשיו עוברות לטיפול ות"ת, אז עוד יותר אני חושבת שהיה במקום לשמוע את ההתייחסות שלהם א' לגבי המכינות וב' לגבי תכנית ההנגשה שהם מפתחים, כשהתכנית הזו הולכת לכלול גם כן תקציב לשיעורי עזר.

<מירי כהן-אדלשטיין: זאת אומרת איך שהוא בנוסף על שלנו.

<מירי כהן-אדלשטיין: כמובן שעד שזה לא קורה, אנחנו לא יוצאים משום דבר.

<מירי כהן-אדלשטיין: אנחנו ממשיכים לממן גם את שכר הלימוד, גם את דמי הקיום, גם את שיעורי העזר כמו שאמרתי, אפילו במתכונת מוגדלת, גם את המדריך לפעילויות החברתיות – הכל, כמובן כמו שאמרנו, אנחנו לא מוכנים להעביר שום דבר לאף אחד, אם אנחנו לא נדע בוודאות שאף אחד לא נפגע.

מרדכי יוגב: מי זה המדריך שדובר פה?

מרדכי יוגב: זה בנוסף לעדי?

<מירי כהן-אדלשטיין: מדריך חברתי.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת מנואל טרכטנברג.

מרדכי יוגב: מירי, את סיימת?

<מירי כהן-אדלשטיין: כן.

מרדכי יוגב: אמרת פה כמה דברים חשובים.

מרדכי יוגב: בואו נראה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול.

אברהם נגוסה: באמת יש פה משהו לא ברור.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהעניין של אקדמיה, העניין של סטודנטים יוצאי אתיופיה, נשאר במשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: לא קשור לתכנית החדשה, כי בתכנית החדשה, כשהנושאים האחרים זזו מעל 15 שנים – יוצא ממשרד הקליטה ומתפזר למשרדים שונים – העניין של האקדמיה, מינהל הסטודנטים – נשאר במשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: עד כאן ברור?

אברהם נגוסה: אז אין מל"ג בלי - - -

מרדכי יוגב: לא, לא, היא הפרידה לך והיא אמרה עד 15 שנה אצלם.

מרדכי יוגב: הם לא משליכים את המקל מידם עד שיהיה מי שיקבל אותם במרוץ השליחים.

אברהם נגוסה: לא, לא.

מרדכי יוגב: זה מה שהיא הסבירה.

אברהם נגוסה: נכון, אבל אני אומר שלמרות שעד 15 שנה נשאר אצלכם, עניין מינהל הסטודנטים לא נוגע ל-15 שנים.

אברהם נגוסה: הוא נשאר כל הזמן, גם מי שנולד פה מקבל סיוע במינהל הסטודנטים.

<מירי כהן-אדלשטיין: כמו שאמרתי.

<מירי כהן-אדלשטיין: הנושא - - -

אברהם נגוסה: כן, אז אני אומר שהמל"ג הוא לא חלק מהעניין הזה, כי אתם במינהל הסטודנטים אחראים בעניין הזה.

<מירי כהן-אדלשטיין: אז בוא נפריד עוד פעם.

אברהם נגוסה: הייתה דרישה להזיז, להעביר את זה למל"ג - - -

<מירי כהן-אדלשטיין: לא, אבל אדוני, בוא נפריד עוד פעם בין המלגות, שנכון להיום, כמו שאמרנו, הכל נשאר, לבין תכנית ההנגשה.

<מירי כהן-אדלשטיין: תכנית ההנגשה של מל"ג ות"ת לא קשורה בהכרח רק למלגות.

<מירי כהן-אדלשטיין: היא קשורה להרבה דברים שהמוסד הזה צריך.

<מירי כהן-אדלשטיין: היא קשורה לתגבור של שיעורי עזר, היא קשורה להנגשה דוגמת פויירשטיין או כלים אחרים.

<מירי כהן-אדלשטיין: זאת אומרת כל הדברים שדיברו עליהם פה, זה בדיוק זה.

<מירי כהן-אדלשטיין: זה דברים שמשרד העלייה - - -

אברהם נגוסה: זה הלך למל"ג.

<מירי כהן-אדלשטיין: כן, זה דברים למשרד העלייה והקליטה אין את הכלים בכלל להתחיל להתמודד עם זה, והמל"ג, שמן הסתם יש לו תכניות הנגשה - - -

מרדכי יוגב: ברור, ברור.

<מירי כהן-אדלשטיין: והוא מתקצב מוסדות ל - - -

מרדכי יוגב: אני רוצה שנספיק לעבור את הגורמים המקצועיים ואז נשאל את השאלות וגם נאפשר לחברי הכנסת.

<עדי יונס: אפשר רק לענות לגבי שיעורי העזר?

מרדכי יוגב: קצר מאד.

<עדי יונס: טוב.

<עדי יונס: לגבי שיעורי העזר, לפני שנתיים – ואני אומר לגבי המדריך – גם המדריך וגם המדריכה פועלים גם בלב וגם בטל.

<עדי יונס: רק השוני פה לגבי שיעורי העזר, לפני שנתיים ישבנו עם המנכ"ל, אמרנו נגדיל.

<עדי יונס: בשנה שעברה היה 9,000 שקלים וסיימנו את זה בסמסטר א'.

<עדי יונס: דיברנו עם הגורמים, זה לא עלה.

<עדי יונס: גם בהתחלה זה היה 4,000 שקלים והעלו את זה ב- - - והיה 5,000-6,000 שקלים שאישרתם, העליתם ב-5.

<עדי יונס: מה זה נתן?

<עדי יונס: אנחנו בסמסטר אחד מסיימים את ה-10,000 שקלים.

<עדי יונס: אבל דיברנו, זה לא עלה.

<עדי יונס: זה לא שאמרו יהיה חוזה.

<עדי יונס: דיברנו, ישבנו, זה לא, הסכום נשאר אותו סכום.

<מירי כהן-אדלשטיין: אז אני מתחייבת שעכשיו – והנה, לאה פה לידי, היא תשב אתכם ואנחנו באמת נגדיל, כי אם יש צורך, אז אנחנו נמצא את המשאבים.

מרדכי יוגב: אז זו בשורה טובה לשני הדברים.

<לאה קסלסי: ו - - - לבקש הגדלה לקראת סוף שנת הלימודים, כי יש לנו תקציב מסוים שעומד על הפרק.

<מירי כהן-אדלשטיין: אנחנו נעשה את זה מראש בצורה מסודרת ואני מבטיחה שאנחנו נמצא עוד משאבים.

מרדכי יוגב: אז אני שמח שלפחות את זה.

מרדכי יוגב: פרופסור טרכטנברג, אנחנו פה התביישנו בתחילת הישיבה שמשרד החינוך לא פה ולא המל"ג פה כאשר דנים במוסד אקדמי עם אלפי סטודנטים, עם 430 עולים מצרפת ואתיופיה ומבקיע, כולנו יודעים, בתעשיות הצבאיות, מי שביקר, או בצה"ל, שמשבחים את בוגריו.

מרדכי יוגב: אני מודה שאני לא מכיר כל כך טוב את המוסד.

מרדכי יוגב: אני מתבייש.

מנואל טרכטנברג: אני מכיר טוב.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: אבל הייתי באלביט והייתי בתעשייה הצבאית בחודש האחרון, ובשני המקומות האלה הזכירו את בוגרי מכון לב, אז זה שלי.

מרדכי יוגב: את רוצה להמשיך, או שסיימתם כנציגי המשרד?

<לאה קסלסי: נתתי לה את האפשרות.

מרדכי יוגב: אוקיי, אז נמצאים פה גורמים ומוזמנים נוספים.

מרדכי יוגב: עכשיו לפי מה שיהודית והרשימה, נשמע התייחסויות גם של חברי הכנסת.

מרדכי יוגב: מי ביקש רשות דיבור?

<יהודית גידלי: אראל.

מרדכי יוגב: אראל גלבוע, לשכת עורכי הדין, כן, מה עניינך?

<אראל גלבוע: מה ענייני?

<אראל גלבוע: ענייני זה זכויות אדם במקרה הזה.

<אראל גלבוע: קודם כל אני מוכרח לשבח את המרכז.

<אראל גלבוע: כשאני הייתי בתיכון הוא הוקם כמובן בירושלים, ב - - -, אם אני זוכר נכון.

<אראל גלבוע: זו אולי המכללה היחידה שבאמת מצליחה להביא אוכלוסיות שאינן נגישות להשכלה גבוהה – להשכלה גבוהה.

<אראל גלבוע: הם באמת פרויקט ייחודי בצורה בלתי רגילה.

<אראל גלבוע: מה שהתכנית - - - וזה האיר את עיני עוד יותר, אסור להניח לתכנית כזו לקרוס וקודם הכל אני חושב שהבושה היותר גדולה של משרד החינוך זה שאין כאן נציג ות"ת, כי בניגוד להתעסקות שלהם במכללות למשפטים, שיש יותר מדי והגיע הזמן שיתפנו גם לתופעה חיובית בחברה הישראלית, ויש כזאת.

<אראל גלבוע: מעבר לכך, משרד החינוך בשנת 2010 החליט להכיל את מבחן פוירשטיין, אני לא יודע, אני מבין שמי שלא מתחום החינוך מכיר, על כל האוכלוסייה האתיופית בישראל.

<אראל גלבוע: ההחלטה זאת נכתבה על קרח לצערי.

<אראל גלבוע: היא לא יושמה, להוציא נדמה לי בארבעה בתי ספר בלבד או משהו כזה ואחרי שנה חדלו מכך.

<אראל גלבוע: זה אולי הכלי החינוכי מספר אחת לקידום אוכלוסיות שבמדדים שנמדדים על החברה – אני לא רוצה להישמע לא טוב.

<אראל גלבוע: על החברה שנתפסת כמעמד בינוני-גבוה ומעלה.

<אראל גלבוע: האנשים האלה במדדים האלה יפלו.

<אראל גלבוע: מבחן פוירשטיין, שזה לא מבחן, אלא זאת תכנית, מאפשר לאותם אנשים להגיע להישגים לא פחות מאנשים עם מנת משכל עם וקסלר מאד גבוה, כי המדדים ודרך הטיפול שונה.

<אראל גלבוע: וזה חובה לקיים את מבחן פוירשטיין.

<אראל גלבוע: ואני חושב שצריך למצוא דרך, מעבר לתכנית עצמה, קודם כל לממן את מבחן פוירשטיין במכללת לב.

<אראל גלבוע: זה הדבר הכי חשוב.

<אראל גלבוע: זה הכלי מספר אחת לקידום אוכלוסיות שאינן נגישות היום להשכלה גבוהה.

<אראל גלבוע: הם רוצים את זה והבעיה היא תקציבית וחייבים לתת להם את התקציב.

<אראל גלבוע: זה אחד המקרים שבו חייבים להתמקד במקרה הפרטי ולממן את זה באופן מלא.

<אראל גלבוע: לא על ידי שנור קצת מכאן, קצת מכאן, קצת מכאן, אלא שיהיה מישהו במדינה, משרד החינוך, המל"ג, הות"ת, לא חשוב מי, שייקח על עצמו מימון מלא, כי זו הדרך היחידה לתת לאנשים למצות את זכויותיהם להשכלה גבוהה.

<אראל גלבוע: אין כלים אחרים היום שמצליחים להגיע לאוכלוסיות האלה.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: מי עוד נרשם?

מרדכי יוגב: דר דשן, התאחדות הסטודנטים, בבקשה.

<דר דשן: זהו, אני אתייחס גם למעונות וגם לעניין באמת של הטיפול בסטודנטים.

מרדכי יוגב: אנחנו עוד לא נגענו פה בסוגיה השנייה של מעונות, לכן אנחנו נעשה הכל קצר.

<דר דשן: אוקיי.

<דר דשן: אז כאילו כל העניין בטיפול בסטודנטים יוצאי אתיופיה, כמו שאמרה כאן הגברת ממשרד הקליטה, עד עכשיו באמת לא היו תכניות באקדמיה, שנהגו בטיפול של האוכלוסייה הזאת.

<דר דשן: זה לא דבר שהמל"ג לא יודע לעשות.

<דר דשן: זאת אומרת הוא כן עושה את זה עם סטודנטים חרדים, עם סטודנטים ערבים, הוא כן יודע, אבל זה ספציפית היה במשרד העלייה והקליטה.

<דר דשן: היה לחץ מאד גדול גם שלנו ובאמת עכשיו זה עבר ובחומש הקרוב אמורה להיות שם התייחסות ספציפית.

<דר דשן: זאת אומרת גם מבחינת תקציב וגם מבחינת תכניות הטיפול עצמן.

<דר דשן: אז זה דבר ראשון שבאמת אני מאד מקווה שעכשיו זה ישתפר, אחרי התכניות האלה.

<דר דשן: כן חשוב לי להגיד שתי מילים על העניין של המעונות.

<דר דשן: זאת אומרת זו לא סוגיה שהיא ייחודית רק כאן.

<דר דשן: סך הכל מתוך כל הסטודנטים בארץ, יש רק 6% שגרים במעונות.

<דר דשן: זה לא שזה לא מוכר כבעיה, זה כן מוכר וגם המדינה החליטה לתקצב את זה.

<דר דשן: בהתחלה היה על זה תקצוב של 100 מיליון, אחר כך עוד תוספת של עוד 150 מיליון שקלים.

<דר דשן: לרוב אנחנו פשוט נתקלים בבעיות של תכנון.

<דר דשן: זאת אומרת ברשויות המקומיות ובוועדות המחוזיות, כל מיני שכנים שמתלוננים, ערעורים לוועדות וזה בסוף הרבה הרבה פעמים מה שתוקע אותנו.

<דר דשן: עכשיו ,

<דר דשן: ברור שנשמח לדון בכל מעונות של כל מוסד באופן פרטני, אבל צריך באמת להבין שיש פה בעיה הרבה הרבה יותר רחבה שצריך לטפל בה באופן יותר כולל וגם ועדת החינוך כבר דנה בה יותר מפעם, לדעתי.

מרדכי יוגב: אני כן הייתי שמח להתייחסות של האוצר, מיכל, ואחרי זה נשמע את ההתייחסויות של חברי הכנסת.

מרדכי יוגב: וסוגית המעונות, שאמנם לא עלתה, אז אם תעלו אותה, אז בשורה.

מרדכי יוגב: אתם רוצים להעלות אותה בדקה?

<סטיוארט הרשקוביץ: את המעונות?

מרדכי יוגב: הנושא השני של הוועדה בעצם.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן, כן, בהחלט.

<סטיוארט הרשקוביץ: קודם כל אני רוצה להודות - - -

מרדכי יוגב: זמנו מוגבל.

<סטיוארט הרשקוביץ: לחבר הכנסת נגוסה, שבאמת בא ועוזר לנו הרבה והיה בקמפוס, ותודה רבה על ההתעניינות שלך ועל המילים החמות.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני רוצה להודות גם לפרופסור טרכטנברג, שהוא באמת יזם את כל המהלך הזה של המעונות, אחרי המחאה החברתית.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו בעיה מאד ספציפית שהיא בעיה רוחבית, בעיה שתוקעת אותנו.

<סטיוארט הרשקוביץ: אין לנו את הבעיה כפי שאמרת לגבי שכנים או משהו כזה.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו בעיה מאד מאד פשוטה.

<סטיוארט הרשקוביץ: תציג את זה ממש בכמה משפטים.

<אוריאל בן נון: אני אציג את הנושא של המעונות, בקצרה.

<אוריאל בן נון: שמי אוריאל בן נון.

<אוריאל בן נון: בשנת 2011, כמו שסטיוארט הזכיר, לאור המחאה החברתית, הממשלה קיבלה החלטה.

<אוריאל בן נון: אישרו פרויקט לקדם מעונות סטודנטים.

<אוריאל בן נון: אנחנו גם נכללו וכללנו את עצמנו בתוך הבקשה.

<אוריאל בן נון: הגשנו בקשה וקיבלנו אישור בשנת 2014.

<אוריאל בן נון: אני אציג נקודה שמטרידה אותנו, אבל יש לה גם, כמו שהזכירו פה, השלכות למוסדות אחרים, מוסדות נוספים.

<אוריאל בן נון: אנחנו קידמנו בינוי, אין לנו בעיה של תכנון.

<אוריאל בן נון: אישרנו תקציב אצלנו.

<אוריאל בן נון: כל הנושא שנתקע מבחינתנו עכשיו והוא לא הגיע לפתרון, זה כל מודל המינון.

<אוריאל בן נון: אני אסביר מה ה - - - של ות"ת היה.

<אוריאל בן נון: הרי המדינה אומרת אנחנו נותנים משהו כמו 30,000 שקלים למיטה.

<אוריאל בן נון: זה סדרי גודל של 7% מהפרויקט, והמוסדות צריכים לגייס בצורה של BOT או בתרומות, 75% מעלות הפרויקט וככה לבנות את פרויקט המעונות, כאשר מדובר שבכסף שהסטודנטים משלמים כדמי שכירות, הם יחזירו את ההלוואה.

<אוריאל בן נון: אז אנחנו היינו בקשר כבר שנה עם ות"ת, כי התקדמנו בתכנון ורצינו לצאת כבר למכרז.

<אוריאל בן נון: אנחנו כרגע עומדים עם פרויקט של כ-200 מיטות לפני מכרז, וביקשנו מהם לקבל מימון בנקאי לפרויקט הזה.

<אוריאל בן נון: בא הות"ת ואמר, חברה, אי אפשר לקחת מימון בנקאי.

<אוריאל בן נון: יש חוק לפי חוק יסוד התקציב.

<אוריאל בן נון: תאגיד ציבורי לא יכול לקחת הלוואה ממוסד בנקאי, אלא אם כן באישור של שר האוצר.

<אוריאל בן נון: ולכן אמרנו לנו תצאו למכרז, שהקבלן שזוכה הוא גם יביא את המימון.

<אוריאל בן נון: אמרנו להם תקשיבו, אם הקבלן שזוכה יביא את המימון, אז אנחנו מגיעים פה להוצאות מימון מאד מאד מאד גבוהות.

<אוריאל בן נון: עכשיו הם עצמם, הות"ת, באו ואמרו תקשיבו, מכללה אחת כבר יצאה למכרז וקיבלה ריבית דו ספרתית.

<אוריאל בן נון: אמרנו להם תקשיב, מוסד ציבורי כמונו ייקח ריבית – אנחנו מדברים על סדרי גודל – סתם לסבר את האוזן – על 17 מיליון שקלים כמימון משלים לפרויקט.

<אוריאל בן נון: הפרויקט הוא 30 מיליון שקלים, המדינה נתנה 6 מיליון שקלים, ות"ת הביאו 6 מיליון שקלים, אנחנו גייסנו 7 מיליון שקלים, חסרים 17 מיליון שקלים לפרויקט של 200 מיטות.

<אוריאל בן נון: 17 מיליון שקלים, אם אנחנו יוצאים למכרז והקבלן יביא את המימון, אנחנו מדברים פה על מימון של ריבית דו ספרתית בין 10 ל-12 אחוז.

<אוריאל בן נון: הוצאות המימון לפרויקט כזה יגיעו ל-20 מיליון שקלים, 23 מיליון שקלים.

<אוריאל בן נון: זה לא סביר.

<אוריאל בן נון: בדקנו את הנושא הזה מול בנקים.

<אוריאל בן נון: בנקים הסכימו לתת לנו הלוואה בריביות של 4.5-5%.

<אוריאל בן נון: כלומר, הפער הוא משמעותי בין 10 מיליון ל-20 מיליון שקלים רק בהוצאות המימון.

<אוריאל בן נון: אנחנו גוף מתוקצב.

<אוריאל בן נון: כגוף מתוקצב לא נראה סביר שניכנס להרפתקה כזאת.

<אוריאל בן נון: הגענו לוועדת כספים אצלנו ובוועדת הכספים אמרו חברה, תקשיבו, עם ריביות כאלה אתם לא יכולים לצאת לפרויקט כזה.

<אוריאל בן נון: הוא כבר לא כלכלי.

מרדכי יוגב: אני מבין.

<אוריאל בן נון: הנקודה שאנחנו רוצים להדגיש פה, שאנחנו חושבים שצריך לעשות הפרדה.

<אוריאל בן נון: קבלנים יודעים לבנות.

<אוריאל בן נון: צריכים למצוא את הקבלן הכי טוב שיודע לבנות ובמהירות הכי טובה ובאיכות הטובה.

<אוריאל בן נון: הבנקים, המקצועיות שלהם היא לתת הלוואות ואנחנו צריכים להשיג את ההלוואה הכי טובה שאפשר.

<אוריאל בן נון: אנחנו רוצים לעשות את ההפרדה הזאת.

<אוריאל בן נון: אנחנו לא רואים את הסיכון הגדול יותר לקחת הלוואה מהבנק או לקחת אותה מהקבלן.

<אוריאל בן נון: אז זה בעצם המשא ומתן שלנו מול ות"ת, ואנחנו מבינים שזה בעיקר נושא שהאוצר צריך לאשר אותו וזאת דוגמא קלאסית שאפשר להחריג לא רק אותנו כמובן, את כל מוסדות ההשכלה הגבוהה שיוצאים לפרויקט כזה.

<אוריאל בן נון: אני אדגיש עוד נקודה מסוימת.

<אוריאל בן נון: ב-BOT יש כמה סוגים.

<אוריאל בן נון: יש מוסדות שהולכים על פרויקט גדול של 1,000 מיטות, אז הוא מצדיק פרויקט BOT גדול, באים קבלנים גדולים.

<אוריאל בן נון: יש מוסדות בינוניים שהולכים על פרויקט בינוני, אבל יש להם שטחי מסחר.

<אוריאל בן נון: אז גם שטחי המסחר עוזרים לממן את הפרויקט.

<אוריאל בן נון: ויש מוסדות שהולכים על פרויקט קטן וגם בלי מסחר.

<אוריאל בן נון: אז כל ההכנסות, הכל, כל ההחזר בא מדמי השכירות של הסטודנטים.

<אוריאל בן נון: לכן זה מקום להחריג את הנושא הזה ולראות איך אפשר לקבל אישור מהאוצר למימון בנקאי, כי הוא יחסוך סכומים מאד משמעותיים ויהפוך אותו לכדאי.

מירב בן ארי: רגע, אני חייבת לשאול אותך, בגלל שאני עוסקת במעונות ובמכרזי ה-BOT גם עם האקדמיה, גם עם שנקר – למי פניתם באוצר לקבל החרגה?

<אוריאל בן נון: אנחנו לא ניהלנו משא ומתן מול האוצר, זה ות"ת.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: לא, אבל שנייה.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: אז ות"ר הוא הצינור.

מירב בן ארי: האם הות"ת פנה לאוצר?

<מיכל גלברט: בנושא של לב? לא.

<מיכל גלברט: אני תיכף אתייחס.

מרדכי יוגב: אז אני רוצה להכליל את השאלה שלו כמו שאני מבין.

מרדכי יוגב: אני שמח, חששתי שבעשר אני צריך לסיים.

מרדכי יוגב: יש פה עוד ישיבה של ועדת החינוך שמירב צריכה לנהל, אם אני מבין נכון?

מירב בן ארי: כן, אבל זה באולם נגב וזה בשעה 10:30.

מרדכי יוגב: זה בשעה 10:30, בסדר.

מרדכי יוגב: חשבתי קודם שזה בעשר והייתי קצר.

מרדכי יוגב: אז יש זמן להתייחסויות.

מרדכי יוגב: השאלה המכלילה, אם אני מבין נכון, היא הנושא של מימון של BOT של - - -

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: חבר הכנסת יוגב, לא.

מירב בן ארי: אני חייבת להעמיד אותך על העניין הזה.

מירב בן ארי: המעונות.

מרדכי יוגב: דקה, מירב.

מרדכי יוגב: תני לי לשאול.

מרדכי יוגב: אל תתפרצי.

מרדכי יוגב: אני אתן לך גם לדבר.

מירב בן ארי: אין מה לשאול.

מירב בן ארי: המעונות זה סבל היסטורי במדינת ישראל, מה שקורה עם המעונות.

מרדכי יוגב: יפה, יפה, אז אנחנו מבינים שבסוף - - - פעל בזה רבות.

מרדכי יוגב: הוא יידע, אני מניח, יידע להסביר את זה טוב מכולנו.

מרדכי יוגב: ומעט להבנתי, אבל אני אפנה את זה לאוצר, למיכל, יכולת לקיחת ההלוואה, שלא תהיה מהקבלן ותשתעבד לו באחוזים של ריביות גבוהות, אלא, למרות שהם גוף מתוקצב, שהם יוכלו לקחת את ההלוואה מבנק.

מרדכי יוגב: ובכך ייצאו נשכרים כולם וייבנו מעונות בישראל לסטודנטים, בעיקר לסטודנטים עולים.

מירב בן ארי: רגע, עכשיו אני יכולה להעיר את מה שרציתי לומר?

מירב בן ארי: סליחה שהפרעתי לך.

מירב בן ארי: המעונות האלה זה בושה וחרפה של מדינת ישראל – מעונות הסטודנטים.

מירב בן ארי: תכלס, בכל המכללות - - -

מרדכי יוגב: מה את רוצה ממנו?

מירב בן ארי: לא ממנו.

מירב בן ארי: אני אגיד לך איפה זה מפריע לי.

מירב בן ארי: אם יש לך סעיף בחוק שהחוק אומר שההחרגה היא של האוצר, אז אני באמת אומרת – איפה הצינור?

מירב בן ארי: ואני רוצה שתסבירי לי, אם יש אפשרות?

מירב בן ארי: הרי מתי נבנתה פה מיטה לסטודנט בשנים האחרונות?

מירב בן ארי: מתי?

מירב בן ארי: אפילו האקדמית, סבל וייסורים עוברים, וכבר יש כסף.

מירב בן ארי: אתה יודע כמה כסף?

מירב בן ארי: 160 מיליון שקלים שמה מדינת ישראל למעונות.

מירב בן ארי: מישהו בונה?

מירב בן ארי: אפס.

<אוריאל בן נון: ועוד 100,000 שקלים בפעימה הראשונה.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: זה היה 100,000 ועוד 60,000 שקלים.

מירב בן ארי: אני יודעת, כי אני עוסקת במעונות האלה.

מירב בן ארי: מישהו בונה?

מירב בן ארי: מיטה אחת לא בונים.

<אוריאל בן נון: אז מירב, אנחנו בניין אחד קודם כל כבר השלמנו.

<אוריאל בן נון: אנחנו מדברים על הבניין השני.

<אוריאל בן נון: בשנה האחרונה קידמנו את כל התכנון, שכרנו יועצים, אדריכל, אני מוכן למכרז.

מירב בן ארי: אני יודעת.

<אוריאל בן נון: מוכן למכרז.

<אוריאל בן נון: יתנו לי אוקיי עכשיו לקחת הלוואה בנקאית, אני יוצא ישר.

<אוריאל בן נון: אחרת - - -

מירב בן ארי: היא תסביר לנו.

ענת ברקו: למה לא פניתם לאוצר?

<אוריאל בן נון: כי אנחנו עובדים מול מל"ג/ות"ת, אנחנו פחות עובדים ישירות.

<אוריאל בן נון: הם ניהלו את המשא ומתן.

ענת ברקו: יש לי שאלה.

ענת ברקו: יש לכם גם עתודה אקדמית במכללה?

ענת ברקו: במכרז?

<אוריאל בן נון: כן, כן, בטח.

<סטיוארט הרשקוביץ: כן, אחד מהגדולים בארץ דווקא.

ענת ברקו: באיזה תחומים?

<סטיוארט הרשקוביץ: הנדסה.

מירב בן ארי: שתסביר.

מרדכי יוגב: נשמע את האוצר, אבל עכשיו פרופסור טרכטנברג.

מנואל טרכטנברג: אני צריך לצאת תוך שלוש דקות.

מרדכי יוגב: אז תיתן בכל זאת.

מנואל טרכטנברג: כן, אז מאד קצר, אני מתנצל.

מרדכי יוגב: יש לך חלק בדחיפה של הנושא.

מנואל טרכטנברג: כן, אני מתנצל על זה שאני צריך לצאת לוועדה אחרת.

מנואל טרכטנברג: אז קודם כל אני רוצה להגיד שאני מכיר ומוקיר את מכון לב.

מנואל טרכטנברג: זה מוסד באמת מפואר.

מנואל טרכטנברג: אני לא ארחיב, אין לנו זמן, אבל באמת זכיתי להכיר אותו וגם ניסיתי לסייע בכל מיני דרכים.

<סטיוארט הרשקוביץ: גם בקמפוס החדש שקיבלנו אודות לך.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: והעובדה שמכון לב התגייס להנגיש את ההשכלה הגבוהה לבני העדה האתיופית, זה מעשה שבאמת ראוי לכל שבח.

מנואל טרכטנברג: לא הרבה מוסדות, לצערי הרב, התגייסנו באותה מידה.

מנואל טרכטנברג: אז את זה צריך להגיד.

מנואל טרכטנברג: אמירה שנייה.

מנואל טרכטנברג: תראו, לגבי המעונות, בשנת 2011 המצב היה שמדינת ישראל לחלוטין לא השתתפה ולו בשקל אחד בבניית מעונות.

מנואל טרכטנברג: זה היה מחוץ לתחום.

מנואל טרכטנברג: א' – מעונות היו מעטים מאד בכלל, ושנית – היו רק עניין של תורמים למוסדות מסוימים.

מנואל טרכטנברג: זהו.

מנואל טרכטנברג: מדינת ישראל לא לקחה על עצמה מעולם אחריות.

מנואל טרכטנברג: קרה שבאה המחאה, קרה שאני הייתי בו זמנית יו"ר הות"ת ויושב ראש הוועדה, ואתה יודע, לפעמים יד הגורל מתערבת ואז בעצם אותם 100 מיליון הראשונים, אבל זה לא רק הכסף, זה בעצם הפעם הראשונה שיש אמירה שמדינת ישראל צריכה לקחת אחריות מסוימת.

מנואל טרכטנברג: פעם ראשונה.

מנואל טרכטנברג: צריך להבין, זו פריצה.

מנואל טרכטנברג: זה סדק, אבל אתה יודע, דרך הסדק הזה צריך להמשיך ולהרחיב אותו ובאה הפעימה השנייה.

מנואל טרכטנברג: ואז התגלו בעצם הבעיות שאתם מעלים, שהן משני סוגים.

מנואל טרכטנברג: יש את העניין של כל הפן הרגולטורי, שהוא באמת קשה - - -

מירב בן ארי: קשה.

מנואל טרכטנברג: בצורה בלתי רגילה.

מנואל טרכטנברג: במקרה שלכם, אתה יודע, מספר הישיבות שקיימנו עם ניר ברקת - - -

<אוריאל בן נון: על המגרש.

מנואל טרכטנברג: על המגרש.

מנואל טרכטנברג: אתה לא מתאר לעצמך.

מנואל טרכטנברג: אני יו"ר ועדה, אני צריך לדון על המרחק מהצומת?

מנואל טרכטנברג: וואו.

מנואל טרכטנברג: באמת מדהים הדבר הזה, וצריך להיות ערים לדבר הזה, לקושי הרגולטורי העצום, כי צריך איזו שהיא ראייה מערכתית.

מנואל טרכטנברג: אתה יודע, זה לא כל אחד עושה לעצמו ועושה לעצמו במובן של רגולטורים.

מנואל טרכטנברג: כל אחד ראש קטן, אבל אתה לא רואה את התמונה הגדולה.

מרדכי יוגב: אתה מדבר על הסטטוטוריקה של הקרקע.

מנואל טרכטנברג: לא רק של הקרקע.

מנואל טרכטנברג: לא, לא.

מרדכי יוגב: לא, בנקודה הזו.

מנואל טרכטנברג: בנקודה הזאת, אבל יש הרבה נושאים נוספים.

מרדכי יוגב: אחרי זה הנושא הכלכלי.

מנואל טרכטנברג: אבל בפן הרגולטורי זה לא רק הקרקע, יש הרבה מאד פרטים שם שנכנסים – כמה אפשר לבנות לגובה וכו' וכו'.

מנואל טרכטנברג: זה המון דברים.

מנואל טרכטנברג: אז זה פעם אחת וצריך לתת את הדעת על זה, כי אם לא כל פעם הדבר הזה יעלה מחדש.

מרדכי יוגב: כשאתה מדבר על זה, את מי היית רוצה לראות פה בישיבה הבאה?

מנואל טרכטנברג: גורמים שנוגעים לזה, לפן הרגולטורי, כי זה - - -

מרדכי יוגב: מינהל מקרקעי ישראל?

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: לא רק.

מנואל טרכטנברג: גם את הרשויות המקומיות - - -

מירב בן ארי: ועדות מקומיות.

מירב בן ארי: הם תקועים שם - - -

מנואל טרכטנברג: מה שמירב אומרת על מה שקורה במכללה האקדמית ראיתי, אבל זה היום ונורא.

מנואל טרכטנברג: הכל מוכן.

מרדכי יוגב: זה משרד הפנים.

מנואל טרכטנברג: זה לא רק משרד הפנים.

מירב בן ארי: לא, כי כל הרשויות נמצאות באוצר.

מנואל טרכטנברג: בדיוק.

מירב בן ארי: ועדות מקומיות, מחוזיות, היום הן - - - הכל באוצר.

מירב בן ארי: הכל באוצר.

מנואל טרכטנברג: מה שאני אומר, אדוני יושב הראש, זה שאם לא מסתמכים על הפן ההוא, גם אם הכל יוסדר בפן המימוני, זה לא יקרה.

מנואל טרכטנברג: זה לא יקרה בקצב, אפילו אתה יודע, יש כסף גם כן ואי אפשר להוציא אותו.

מנואל טרכטנברג: זה מתסכל בצורה בלתי רגילה, הדבר הזה.

מירב בן ארי: נכון.

מנואל טרכטנברג: בפן המימוני, הבעיה היא בעיה חשכ"לית מה שנקרא.

מנואל טרכטנברג: זה נוגע אך ורק לחשב הכללי של משרד האוצר.

מנואל טרכטנברג: אפשר להבין מאיפה זה בא, מכיוון שיש חשש גדול שאם אתה פותח אתך היכולת של גופים ציבוריים, מתוקצבים, לא ציבוריים, לקחת לעצמם הלוואות, אתה לא יודע איפה זה ייגמר ואז זה היכולת להחזיר וכו'.

מנואל טרכטנברג: אלא מה?

מנואל טרכטנברג: שיש כלל ויש שכל וצריך להפעיל גם מול הכלל, שהוא כלל נכון באופן כללי, צריך להפעיל גם שכל ישר.

מנואל טרכטנברג: כשמדובר על תכניות מימון לפרויקט שבעצם הוא מובטח, אלא אם כן חלילה יקרה משהו קטסטרופאלי, יש לך זרם בטוח.

מנואל טרכטנברג: ולהיפך, יש עודף ביקוש בטוח של סטודנטים במחירים האלה לאורך זמן.

מנואל טרכטנברג: ולכן הבעיה של בטוחות, או הבעיה של סיכון שמצדיק פרמיה לסיכון שבא לידי ביטוי בריבית הגבוהה, זה לא נכון כאן.

מנואל טרכטנברג: ולכן אתה מבין שמה שאני אומר שצריך לפנות לחשכ"ל ולבוא ולהגיד את הדברים האלה.

מנואל טרכטנברג: אתה יודע, מדובר על אחד הפרויקטים הכי בטוחים שאתה יכול לחשוב עליהם.

מנואל טרכטנברג: ולכן מימון בנקאי בפרמטרים מסוימים, תחת פיקוח החשכ"ל.

מנואל טרכטנברג: לא יכול להיות שכל מוסד ילך וייקח הלוואה מבנק, כי אתה לא יודע איפה זה ייגמר הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: אז זה דבר שבהחלט הוא לא רק אפשרי, הוא מתבקש.

מנואל טרכטנברג: ואמירה אחרונה זה בעניין תכנית החומש.

מנואל טרכטנברג: בימים אלה הולכת ומושלמת תכנית החומש של המל"ג/ות"ת לחמש השנים הקרובות.

מנואל טרכטנברג: התכנית הקודמת - והדברים שנאמרו כאן הם נכונים – אני שמתי כיעד הנגשת השכלה גבוהה למגזר החרדי ולמגזר הערבי לא למגזר האתיופי, זה נכון.

מנואל טרכטנברג: באותו שלב, אתה יודע ,זה לא היה נראה על פניו כיעד שהוא מול האחרים.

מנואל טרכטנברג: אני אומר את האמת.

מנואל טרכטנברג: כנראה שיש גבול כמה אתה יכול לעשות.

מנואל טרכטנברג: כיום זה ברור לחלוטין שהנושא של הנגשת השכלה גבוהה למגזר – אני לא אומר למגזר – לבני העדה האתיופית, זה צריך להיות - - -

מירב בן ארי: לצעירים יוצאי אתיופיה.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: זה יעד לאומי ממדרגה ראשונה, שצריך לבוא לידי ביטוי בתכנית החומש.

מנואל טרכטנברג: שם צריך להפנות את המאמצים ומשרד הקליטה צריך להיות שותף לזה, כי לא יכול להיות שלאורך זמן התמיכה תהיה מפוצלת וסוף הסטודנטים יפלו בין הכיסאות.

מרדכי יוגב: שאלה קצרה מאד לי אליך, לפני שאתה הולך.

מרדכי יוגב: מתוך ועדת הקליטה ומתוך דברים אחרים מצאנו שגם מספרים קטנים, השווה שר הקליטה כרגע את קליטתם של בני המנשה גם ל-15 שנה להכרה בהם כעולים.

מרדכי יוגב: הוא רצה להמשיך להצעת הממשלה אבל הוא עוד לא הגיע, להשוות את כל תנאי בני המנשה לתנאי עולי אתיופיה, כי הדברים מאד דומים.

מרדכי יוגב: אז זה בעשרות, זה בבודדות.

מרדכי יוגב: אני מציע שבשביל שלא נגיע לדור שני ושלישי גם בבני מנשה, שבסיכום נכליל את זה לבני העדה האתיופית ולבני המנשה.

מרדכי יוגב: זה נראה לי נכון, לגבי מה שאתה יזמת, חרדים וערבים.

אברהם נגוסה: גם לאלה שעלו מתימן.

מרדכי יוגב: וגם מתימן.

מרדכי יוגב: וזה בבודד.

מרדכי יוגב: הלוואי ויהיה אחד שיוביל את כל העדה.

ענת ברקו: כדאי להבהיר את זה.

ענת ברקו: אני צריכה ללכת.

מרדכי יוגב: מיכל, אנחנו נשמח לקבל את התשובה שלך.

מרדכי יוגב: נשמע עוד רגע גם את חברת הכנסת ענת ברקו ונשמע אותך.

מרדכי יוגב: תודה רבה.

מרדכי יוגב: כן, ענת.

ענת ברקו: מה שאני רוצה לומר, שהמרכז הזה אני חושבת שהוא דוגמא של קטר שהוא מכפיל כוח, שהוא משנה חיים של אנשים.

ענת ברקו: כי גם הקליטה שלהם בצבא בסופו של דבר, ברגע שהם באים עם תואר אקדמי במקצועות ההנדסה והם הופכים להיות קצינים, זה שם אותם במקום אחר, גם במובן שחלקם נשארים בצבא, במערכת הביטחון.

ענת ברקו: יש להם עוד אופציות לתעסוקה, שזה מקצועות שהם מאד נדרשים בצבא ומעבר לזה, כשחוזרים - זה מאד ויזואלי – כשחוזרים לשכונה עם הדרגות ועם הסטאטוס הזה, זו מהפכה.

ענת ברקו: ולכן צריך לעשות הכל, הכל, הכל, כדי לתת כמה שיותר.

ענת ברקו: אני ממש לא מבינה איך עד כה לא הכירו בבני העדה באמת ככאלה שצריך גם לתת להם איזו שהיא העדפה מתקנת ורק למגזר החרדי והערבי.

ענת ברקו: זה לא ברור לי.

ענת ברקו: ואז אנחנו באמת מקבלים את גלי האלימות ואת הזעם הזה, שהוא בחלקו הגדול מוצדק.

ענת ברקו: לכן אני באמת חושבת ואני מניחה שיש תכניות רצף יחד עם צה"ל, נכון?

<קריאה: כן.

ענת ברקו: ואם אפשר לפתוח את זה עוד או להרחיב את זה, אנחנו נשמח גם בחוץ וביטחון לבדוק מה אנחנו יכולים לעשות, כי זה פותח אפשרויות אדירות מבחינת תעסוקה וגם הקטע של הביטחון, של המעמד ושל ההתייחסות החברתית, הופך להיות הרבה יותר ברור.

ענת ברקו: שרתו בצבא כקצינים, יוצאים לאזרחות, זו אמירה חברתית שהיא מאד מאד משמעותית.

ענת ברקו: לגבי מעונות הסטודנטים זו בעיה כואבת.

ענת ברקו: אני מסכימה עם חברתי מירב.

ענת ברקו: זו בעיה כואבת בכל מוסדות הלימוד האקדמיים.

ענת ברקו: מדינת ישראל קשה בלתת מענה לדיור באמת במחיר סביר לסטודנטים, שגם כך עובדים יום וליל כדי להתפרנס, כדי לשלם שכר לימוד שהוא גבוה, וצריך לדעתי לחשוב על משהו מערכתי.

ענת ברקו: ממש.

מרדכי יוגב: אני מוכרח לציין מידע אישי שיש את עמידר היום גם עם הפנים לסטודנטים, אבל אני לא יודע איפה זה עומד כרגע בין יושב ראש עמידר לשר הבינוי והשיכון.

מרדכי יוגב: אבל אני מודה שזו איזו שהיא פרצה שאפשר לבדוק אותה.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר לך, חברת הכנסת ענת ברקו לפני מיכל, שבוועדת העלייה והקליטה בשבוע שעבר בראשות חבר הכנסת אברהם נגוסה, זעקתי את הזעקה שלך כלפי המל"ג - שלא פה ואני אזכיר אותם עוד פעם ולא לטובה – שהם אמרו שהם חושבים על זה.

מרדכי יוגב: שאלתי אותם כמה זמן כבר עולי אתיופיה בארץ, אמרו 30 שנה.

מרדכי יוגב: אז הם חושבים על זה.

ענת ברקו: חמור מאד.

מרדכי יוגב: ביקשתי שוועדת המעקב - - -

ענת ברקו: וזה לא עבר להם בראש.

ענת ברקו: ובטח החתך הסוציו אקונומי הצביע על זה כבר הרבה קודם לכן.

ענת ברקו: איך אפשר להתעלם מהאוכלוסייה הזאת כל כך הרבה שנים?

מרדכי יוגב: ביקשתי - ואני לא הייתי בקצה, כי נדרשתי לרוץ לוועדות נוספות – מחבר הכנסת נגוסה שיתאם את ועדת המעקב בזמן קצר ביותר, אבל פה אולי נצטרך יותר את מיכל.

<מיכל גלברט: מיכל גלברט מאגף התקציבים במשרד האוצר.

<מיכל גלברט: אז ראשית אני אתייחס לנושא של יוצאי אתיופיה.

מרדכי יוגב: השאלה המרכזית אלייך היא השאלה של המימון של המעונות, כפי שעלה בסוף, אבל לפני כן, כלל שאלת יוצאי אתיופיה ואולי גם ראייה כוללת יותר של התכנית.

מרדכי יוגב: אמנם חסר פה את המל"ג וזה ביחד, אבל ראייה כוללת לגבי ההתייחסות לעולי אתיופיה לפי כל התכנית שנקבעה.

<מיכל גלברט: כן.

<מיכל גלברט: אז ראשית אני אגיד שאני מאד שמחה על התכנית של מכון לב וכמובן שמענו עליה הרבה דברים טובים, כמו גם במוסדות אחרים שמתקיימות מספר תכניות לשילוב יוצאי אתיופיה וזה נושא שהוא באמת חשוב מאין כמוהו ואני שמחה שבאמת עכשיו, במסגרת גיבוש תכנית החומש – וכאן אני אגיד דווקא לשבחי הות"ת, למרות שהם לא נמצאים כאן – שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא ועד כה הדיונים ממש מתקדמים באופן חיובי ובין השאר התכנית תעסוק גם בשילובם של יוצאי אתיופיה, וזה כולל תכנית הוליסטית שאני לא אוכל כרגע ממש לפרט את כל המרכיבים בתקצוב, כי זה עדיין נמצא בבניה, אבל זה כן הולכת להיות תכנית הוליסטית, שתיגע גם במכינות, בסיוע במהלך המכינות, במעטפת אקדמית וחברתית.

<מיכל גלברט: סיוע לאורך כל התואר, סיוע בהשמה בסיום התואר וכמובן בסנכרון ובשיתוף עם מינהל הסטודנטים.

<מיכל גלברט: חשוב לי לציין שכבר היום כל סטודנט אתיופי במדינת ישראל מקבל שכר לימוד מלא לאורך כל שנות התואר.

<מיכל גלברט: חשוב לדעת ולציין את זה.

<קריאה: ובנוסף לזה גם תואר שני.

<מיכל גלברט: וגם תואר שני.

<מיכל גלברט: תואר ראשון ותואר שני.

<מיכל גלברט: אני מניחה שזה פרט שלא כולם מכירים אותו.

אברהם נגוסה: לא, לא, זה ידוע, אבל אנחנו לא מדברים על עניין המלגות.

אברהם נגוסה: זה ברור.

אברהם נגוסה: אמרתי גם קודם, אפילו מי שנולד פה מקבל את זה.

אברהם נגוסה: זה טוב.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו עמדנו על זה שצריך להישאר במינהל הסטודנטים וזה ברור.

אברהם נגוסה: צריך להפריד בין הנגשה למלגות.

אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על כך שהמל"ג - - -

<מיכל גלברט: נכון.

<מיכל גלברט: אז אנחנו מדברים על מסגרת הרבה יותר הוליסטית ואנחנו בונים את התכנית גם בשיתוף עם משרד ראש הממשלה ונעזרים גם בגורמי מקצוע בשביל באמת להבין בדיוק את החסמים ואיך אפשר להתגבר עליהם בצורה הטובה ביותר.

מרדכי יוגב: אז תגידי לנו מתי.

<מיכל גלברט: ואנחנו מקווים שהתכנית תתחיל בתשע"ז, כלומר, עם תחילת - - -

מרדכי יוגב: אתם רואים אותה נכנסת לתוך תקציב 2017-2018 שמתגבש כעת?

<מיכל גלברט: זו הכוונה.

מרדכי יוגב: זאת אומרת שאם אנחנו רוצים לראות אותה, מה התאריך שאנחנו מדברים?

מרדכי יוגב: חודש?

מרדכי יוגב: חודש וחצי?

<מיכל גלברט: אני לא יכולה להתחייב כי זה הכל תלוי מתי תיסגר התכנית הרב שנתית שאני לא יכולה לציין איזה שהוא תאריך.

מרדכי יוגב: כי התקציב ייסגר תוך חודש-חודש וחצי.

<מיכל גלברט: כעיקרון, אנחנו מקווים שהתכנית תיסגר עם דיוני התקציב וזה ילך עם הדברים יד ביד, ככל שהתקציב יעבור בכנסת.

<מיכל גלברט: כלומר, לא משהו שאני יכולה להתחייב לגביו על תאריך, אבל - - -

מרדכי יוגב: אבל זה משהו שהמל"ג צריך להציג את התכנית שלו בתוך חודש-חודש וחצי, אחרת הוא לא יהיה בשורות התקציביות.

<מיכל גלברט: לא בהכרח.

<מיכל גלברט: כלומר, אם אנחנו בונים איזו שהיא מסגרת כללית באיזה שהוא תקציב כולל ואחר כך זה יורד לרמת הפרט, אז זה גם אפשרי.

<מיכל גלברט: נעשה כל מה שניתן בשביל לצאת לדרך עם התכנית בתשע"ז.

<מיכל גלברט: זו הכוונה גם שלנו, גם של הות"ת ובנושא הזה אנחנו באמת מתוך ראייה שגם הנושא של שילוב חרדים, גם שילוב בני מיעוטים וגם יוצאי אתיופיה, ושילוב נשים גם - - -

מרדכי יוגב: אני מבקש שגם אצלך, כשאת באה לדיונים שלנו, תדברי על מה שאנחנו נבקש פה, על שילוב עולים מארצות רווחה או מצוקה.

מרדכי יוגב: בעניין הזה אנחנו בוועדה אמורים מפה לצאת לישיבה שאני אאלץ לא להיות בה, למרות ש - - -

<מיכל גלברט: אני אלמד יותר את הנושא.

<מיכל גלברט: אני לראשונה שומעת עליו.

מרדכי יוגב: גם כשמגיע להנה נער מאוקראינה עם המזוודה של אמא שלו ואין לו מאחוריו לא בנק ולא הורים שיכולים לתמוך, הראייה צריכה להיות כוללת, עניינית, של ועדה שתדע להגיד הילד הזה הגיע לפה בחמישית, או בשישית, או בשביעית.

מרדכי יוגב: אין לו שום סיכוי להגיע לאקדמיה אם לא יידעו להכליל אותו, ולא רק זה, או רק זה.

מרדכי יוגב: זו אוכלוסייה מאד מאובחנת, אני שמח.

מרדכי יוגב: זה חשוב, אבל שההחלטה לא תהיה כזאת שאחריה צריך לרוץ על החלטות נוספות.

מרדכי יוגב: ואני אומר לך שלפני שנה עלו לפה 31,400, היה צפי ל-40,000.

מרדכי יוגב: אנחנו לא עומדים בצפי הנמוך של 33,000, אלא רק במימון של 62% שלו ואנחנו נכשלים בקליטה.

מרדכי יוגב: ובין היתר הנערים שעולים באזורים האלה של גילאי 13-14 אל ה-18, לא מצליחים.

מרדכי יוגב: לא להיקלט בצה"ל ולא באקדמיה וזה שובר גם את הדורות הבאים אחריהם וגם את הוריהם.

מרדכי יוגב: תשימו את זה עם ראייה כוללת לאותם עולים שעולים ללא גב, מכל היבט.

מרדכי יוגב: הנער בכפר הנוער, נעלה, הראייה הכוללת.

מרדכי יוגב: העדה האתיופית צריכה לתת דוגמא, כמו שאמרתי פה, אותן בעיות למנשה או לתימני הבודד מתוך ה-19 שייכנס.

מרדכי יוגב: זה לא בגלל שהחלטנו על אתיופיה, אז התימני – אני צריך בשבילו אתגר חדש.

<מיכל גלברט: אני חושבת שבשנים האחרונות באמת חל שינוי תפיסה מאד משמעותי לגבי כל נושא ההנגשה ובאמת כל הגופים בשיתוף פעולה גם בין משרדי הממשלה, פועלים בשביל להגביר את הנגישות ואני חושבת שגם רואים את התוצאות בשטח, כי איפה שבאמת חלה התערבות, גם - - -

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: תשובתך על המעונות.

<מיכל גלברט: לגבי המעונות: אז כמובן את הנתונים הכלליים אתם מכירים, שמשרד האוצר כבר הקצה עד היום 260 מיליון שקלים וגם התחייב להקצות 120 מיליון שקלים נוספים, ברגע שייצאו ה-260 מיליון שקלים, וזה בא לתקצב כ-15,000 מיטות ברחבי הארץ למוסדות להשכלה גבוהה.

<מיכל גלברט: למכון לב באופן ספציפי אושרה יציאה לדרך עם 275 מיטות, בתמיכה ממשלתית של למעלה מ-8 מיליון שקלים.

<מיכל גלברט: ככל הידוע לי - - -

מרדכי יוגב: 270 מיטות?

<מיכל גלברט: 275.

<מיכל גלברט: זה לפי הדיווח שאני קיבלתי.

<מיכל גלברט: ככל הידוע לי המוסדות יכולים לפנות היום לות"ת בבקשה למתן אשראי והפניה באמת נעשית על ידי הות"ת ולאחר בדיקה והמלצה של החשבת של ות"ת.

<מיכל גלברט: בעצם הבקשה מגיעה לוועדה מקצועית במשרד האוצר, שכוללת נציגים מהחשכ"ל, מאגף התקציבים.

<מיכל גלברט: כלומר עד היום הנושא היה - - -

מירב בן ארי: כן, ואני חייבת לומר לך, כי עברנו את הוועדה הזאת.

מירב בן ארי: יכולתם ואני אומר לך, לא לעשות את הוועדה הזאת.

מירב בן ארי: שנים.

מירב בן ארי: למה ועדה?

מירב בן ארי: למה עוד ועדה ועוד ועדה.

מירב בן ארי: יש פנייה של המכללה.

מירב בן ארי: הות"ת גם ככה מוות בייסורים.

מירב בן ארי: דרך הות"ת, ואז יישב מנכ"ל המשרד ויאשר.

מירב בן ארי: למה צריך עוד ועדה?

מירב בן ארי: לקח לי חודשיים לכנס אותה.

מירב בן ארי: חודשיים.

מירב בן ארי: רק בשביל שארבעה אנשים יבואו, שהם עובדים באוצר.

מירב בן ארי: למה?

<מיכל גלברט: זה היה בנושא - - -

מירב בן ארי: תאמיני לי, אם לא הייתי באמת, ואני גם מודה, אני מכירה את המנכ"ל היטב ואני גם אמרתי לו את מה שאני חושבת על זה ואני אומרת – גם אם העשייה שלי – סתם, עוד ועדה.

מירב בן ארי: בשביל מה?

מירב בן ארי: בשביל מה?

מירב בן ארי: זה לא אדם מן היישוב.

מירב בן ארי: זו מכללה עם סטודנטים.

מירב בן ארי: עוד פעם תכנסי ועד שהם באים וזאת בחו"ל.

מירב בן ארי: אין.

מירב בן ארי: אתה לא מאמין.

מירב בן ארי: אתה לא מאמין.

מירב בן ארי: חודשיים בשביל אנשים שעובדים באותו מקום.

<אוריאל בן נון: מירב, זה לא רק זה.

<אוריאל בן נון: הפרויקט הזה כבר מוכן.

<אוריאל בן נון: הוא לפני מכרז.

מירב בן ארי: אם לא הייתי עוברת את הייסורים האלה - - -

<מיכל גלברט: אני אשמח להתייחס.

מירב בן ארי: כן, הכל מוכן כבר.

<מיכל גלברט: אני אשמח להתייחס.

<מיכל גלברט: קודם כל הסמכות היא לא בידי מנכ"ל האוצר, אלא על ידי שר האוצר והוא זה שנותן את ההיתר.

מירב בן ארי: יוכל היה להיות אצל המנכ"ל.

מירב בן ארי: תתקדמי.

מירב בן ארי: כן.

<מיכל גלברט: זה לפני החוק, זה לא משהו אחר.

<מיכל גלברט: אם הוא רוצה להסמיך את המנכ"ל אז אפשר לפנות אליו ולבדוק את הנושא.

<מיכל גלברט: בכל מקרה, עד היום החשב הכללי הוא זה שהמליץ לשר והוא היה הגורם היחיד שדן בבקשה, ללא התערבות של אגף התקציבים.

<מיכל גלברט: באמת, בעקבות אחד המקרים שעלה – ואני מניחה שעליו מירב מדברת – נוצרה איזו שהיא בעיה והובן לכל הצדדים במשרד האוצר שיש כאן בעיה והדברים צריכים להסתכל באיזו שהיא ראייה יותר רוחבית, של יותר גורמי מקצוע וגם מול אגף התקציבים, שמכיר את המערכת טוב מאד ואת כל הקשיים שלה, במיוחד בתחום המעונות.

<מיכל גלברט: ולכן הוחלט על הקמת הוועדה, שנכון, חבלי הלידה שלה היו לא קלים ואכן, עד שהוחלט על הפורום והכל אושר על ידי המנכ"ל וזה קרה, לקח זמן.

<מיכל גלברט: אך מאז הוועדה תכנסת בתוך פחות משבוע מרגע שמגיעה בקשה.

<מיכל גלברט: כבר אנחנו יכולים לראות שאחד המוסדות פנה לבקשת היתר אשראי ובאת הוועדה המליצה ושר האוצר חתם על ההיתר.

<יהודית גידלי: מי?

<יהודית גידלי: איזה מוסד?

<אוריאל בן נון: יש מוסד שכבר קיבל אישור?

<מיכל גלברט: כן.

<יהודית גידלי: מי המוסד?

<אוריאל בן נון: או.

<אוריאל בן נון: קודם כל חבל שאנחנו לא יודעים.

<מיכל גלברט: עד כמה שידוע לי – רופין.

מירב בן ארי: כן, כן.

מירב בן ארי: יש נציג.

<אוריאל בן נון: יש את הראשון כבר.

<מיכל גלברט: כלומר, המנגנון קיים.

<מיכל גלברט: גם החשב הכללי שינה את תפיסתו ואנחנו מכירים את הנושא של המימון הבנקאי.

<מיכל גלברט: כמו שאמר חבר הכנסת טרכטנברג, יש לכך גם סיבה שזה צריך לעבור את שר האוצר ויש סיבה שלא כל מוסד יכול עכשיו ללכת ולקבל באופן עצמאי אשראי.

<מיכל גלברט: וזה צריך לעבור בדיקה כן מדוקדקת, אני חושבת בלוחות זמנים קצרים ובעבודה מקצועית ויעילה, אבל יש סיבה שכך הדברים נקבעו שייעשו.

מירב בן ארי: כמה זמן הוועדה הזאת קיימת?

מירב בן ארי: הוועדה המורחבת?

<מיכל גלברט: כמה חודשים ספורים.

מירב בן ארי: כמה מוסדות אקדמיים קיבלו אישור?

<מיכל גלברט: פנו אלינו עד היום מוסד אחד ועוד המקרה הספציפי שאת מכירה, שלא קשור לדברים.

<אוריאל בן נון: אנחנו צריכים לפנות דרך הות"ת/מל"ג?

<מיכל גלברט: הפנייה נעשית דרך הות"ת.

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: אתה תפנה ואנחנו נעקוב אחרי זה פה בוועדה, עד שתקבל את האישור הזה.

<אוריאל בן נון: היום אני אפנה לות"ת/מל"ג במכתב מסודר שהייתי בדיון היום, יש ועדה, אני מבקש שיכנסו אותה, ידונו בנושא שלנו ויתנו לנו תשובה.

מירב בן ארי: יופי.

<מיכל גלברט: יותר מבשמחה.

<מיכל גלברט: אנחנו באמת, בצד של המשרד, עושים ככל שאנחנו יכולים לסייע בנושא של בניית המעונות, כי אנחנו מודעים, מדובר פה באיזו שהיא בעיה שהיא הרבה יותר רוחבית מנושא המעונות.

<מיכל גלברט: כלומר, אם מדובר על בעיות סטטוטוריקה ועל בעיות אחרות, זה בעיות שצריך לטפל בהן מן השורש בכל התחומים.

<מיכל גלברט: זה בא לידי ביטוי גם במעונות הסטודנטים, אבל אנחנו כגוף הראשון שפועל בשביל שהכספים דווקא כן ייצאו ונהפוך הוא, נכונים לתקצב את הנושא הזה ולמצוא את הפתרונות לנושא.

מרדכי יוגב: טוב, התשובה פה מתבקשת שכשנחזור לוועדת המעקב אז יגידו שזה כבר לפני חודשיים בוצע.

מרדכי יוגב: זה מה שיתבקש והזעקה של מירב, כשהישיבה הקודמת הייתה לפני כמעט שנה.

מרדכי יוגב: אני חשבתי לפני ארבעה חודשים.

מרדכי יוגב: אז אני אבקש פה ישיבת מעקב, כמו שאמרתי, שתתכנס לתקציב של גג חודשיים והיא קובעת, לא אני - יש פה יושב ראש - מה הרצף ומה עושים, אבל זה חייב להתכנס לתקציב, כי אנחנו הולכים לסגירת השורות של תקציב 2017-2018.

<מיכל גלברט: אנחנו כמובן שיותר משואפים שהתכנית הרבה שנתית תתכנס לתקציב - - -

מרדכי יוגב: ובוודאי קבלת ההחלטה - - -

<מיכל גלברט: ולא תיצור לנו בעיה לאחר סגירת התקציב.

מרדכי יוגב: ובוודאי קבלת החלטה חריגה שתאפשר, ופה מעמד הקרקע וכל הדברים האלה, אני מבין בסדר, כך שרק האישור הזה שאפשר לצאת לדרך.

מרדכי יוגב: מעל הכל, אפשר לדבר גבוהה-גבוהה על הדאגה לעולי אתיופיה וכשזה מגיע ליכולת ליישם את זה אז להיות קיר.

מרדכי יוגב: את סיימת, מיכל או שיש עוד משהו?

מרדכי יוגב: טוב, הרב אלישביץ, דיקן הסטודנטים, מכון לב.

<חיים אלישביץ: כבוד חברת הכנסת דיברה פה על משרד הביטחון.

<חיים אלישביץ: חלק מהדיון על יוצאי אתיופיה ועל השכבות החלשות, צריך להיות בכך שמשרד הביטחון יהיה יותר קל מבחינת גיוסים לאוכלוסיות האלה.

<חיים אלישביץ: מה שקורה, שבחור צעיר שגומר תיכון, שיש לו את התמיכה של מנהל בית הספר וכל החינוך שדוחף אותו ללימודים, נשבר אחרי הצבא.

<חיים אלישביץ: זאת אומרת אדם שאחרי הצבא בדרך כלל מתחיל לעבוד ואז הם לא יכולים ללמוד ואנחנו רואים את האחוזים האלה.

<חיים אלישביץ: יותר קל ללמוד מיד אחרי התיכון.

<חיים אלישביץ: הצבא הוא חסם מאד גדול כשהוא לא מוכן לדחות גיוסים.

<חיים אלישביץ: למשל בחרדים עשו את זה, נתנו אקדמיזציה.

<חיים אלישביץ: נתנו אפשרות לכל אחד ללמוד לפני הצבא, שלוש שנים לימודים אקדמאיים.

<חיים אלישביץ: חלק עשה צבא כחייל רגיל, אבל באוכלוסיות האחרות משרד הביטחון חוסם את זה וזה חבל.

<חיים אלישביץ: חבל שבחור יוצא אתיופיה, או בן מנשה, שהוא נתמך בגיל צעיר ויכול שוב ללמוד בהשכלה גבוהה, לא יוכל ללמוד לימודים אקדמיים לפני הצבא.

<חיים אלישביץ: זה קורה אצל עולים, בעתודה ב' וכו'.

<חיים אלישביץ: אצלם זה לא קורה וזה חבל.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: עוד מישהו פה רוצה להתייחס התייחסות נוספת?

מרדכי יוגב: חברי הכנסת?

מרדכי יוגב: כן, אברהם.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם מצידי.

אברהם נגוסה: אני מברך את יושב הראש על קיום הדיון הזה.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה היה דיון מאד מאד חשוב ואני כהבנתי מסכם את זה גם בדרישה של שיעורי עזר.

אברהם נגוסה: אני שומע ממינהל הסטודנטים, ממשרד הקליטה על נכונות לקבל תכנית מכם ולשבת על האפשרות של הגדלה.

אברהם נגוסה: דבר שני, אני רואה אחרי 30 שנה שהמל"ג מוכן לשלב את יוצאי אתיופיה בתכנית החומש בעניין הנגשה, וזו בשורה טובה גם ליוצאי אתיופיה, גם לבני המנשה וגם תימן.

אברהם נגוסה: אני אומר שזה חשוב ואני מסכים איתך, אדוני יושב הראש.

אברהם נגוסה: כל מי שעלה מארץ מצוקה – צריך לשלב אותו.

אברהם נגוסה: זה חשוב מאד.

אברהם נגוסה: אחרי 30 שנה זו ממש בשורה לקהילה.

אברהם נגוסה: הדבר השלישי.

אברהם נגוסה: אני רואה גם כיוון חיובי בעניין המעונות, כשאני רואה שאתה פונה ואני שומע נכונות ולכן אדוני יושב הראש, הדיון הזה הצליח בשלושה תחומים.

אברהם נגוסה: בתחום שיעורי העזר לסטודנטים יש נכונות ובתחום השילוב וההנגשה של תכנית חומש של מל"ג יש נכונות ובתחום המעונות – יש.

אברהם נגוסה: אז השגת בדיון הזה שלושה דברים חשובים ויישר כוח.

אברהם נגוסה: תודה.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: כן, מי אתה?

<אבנר רוסלר: אבנר רוסלר, סטודנט במרכז האקדמי ומהאגודה.

<אבנר רוסלר: אני כסטודנט במרכז רוצה להגיד שתי נקודות.

<אבנר רוסלר: נקודה ראשונה על שילוב העדה האתיופית במרכז.

<אבנר רוסלר: הרבה דיברו כאן על השילוב שלהם מבחינה לימודית וכו', שהם באים ומשלימים בגרויות ואז מסיימים תואר ראשון.

<אבנר רוסלר: על דבר אחד כאן לא דיברו, או שלא שמעתי אותו, על השילוב החברתי שלהם בחברה הישראלית.

<אבנר רוסלר: אצלנו - - -

מרדכי יוגב: דיברו, ידידי.

מרדכי יוגב: אתה פשוט באת הרגע.

<אבנר רוסלר: מצטער.

מרדכי יוגב: אז אנא, קצר את דבריך, כי אני צריך לפנות את החדר לישיבה הבאה.

מרדכי יוגב: דיברו רבות.

מרדכי יוגב: לא שאני רוצה לקצר את דבריך, אבל אתה אומר דברים חשובים.

מרדכי יוגב: תגיד חצי דקה ותסיים.

<אבנר רוסלר: במרכז, מה שמיוחד אצלנו שיש לנו שילוב של הרבה אוכלוסיות – האוכלוסייה החרדית, האוכלוסייה הדתית, אוכלוסייה של עולים כאלה, עולים כאלה, ואז בעצם העדה האתיופית משתלבת בתוך החברה אצלנו במרכז כשווה בין שווים בין כל הסטודנטים, כך שהם לא מרגישים מופלים בצורה כזו או אחרת, אלא משתלבים בצורה רגילה ובצורה יותר חמה.

<אבנר רוסלר: ועוד נקודה לגבי המעונות.

<אבנר רוסלר: אצלנו הלימודים אצל רוב הסטודנטים הם סטודנטים להנדסה.

<אבנר רוסלר: הלימודים הם 5 ימים בשבוע וכל יום הלימודים מתחילים בבוקר בלימודי קודש, אחרי צהריים לימודי חול.

<אבנר רוסלר: כך שיוצא שסטודנט שאין לו מקום במעונות - ויש כאלה, יש הרבה כאלה - יש אצלנו גם הרבה סטודנטים נשואים – קשה לו מאד להתפרנס ולהחזיק את עצמו מבחינה כלכלית.

<אבנר רוסלר: המעונות אצלנו נותנים ויש אצלנו גם את המעונות של הנשואים והם נותנים הרבה הרבה כוח לסטודנט להמשיך ללמוד, להחזיק את עצמו מבחינה כלכלית וללמוד בראש שקט.

<אבנר רוסלר: כך שלסטודנטים שאין להם מקום, זה ממש ממש קריטי.

<אבנר רוסלר: כאגודה אנחנו מקבלים הרבה בקשות שנעזור לסטודנטים להיכנס למעונות וכו', רק בשביל שהם יוכלו להחזיק ככה מבחינה כלכלית.

<אבנר רוסלר: תודה.

מרדכי יוגב: טוב, אז אנחנו נסכם.

מרדכי יוגב: ראשית, הוועדה מציינת בסיפוק שבוגרי מכון לב משתלבים היטב בצבא ובתעשיות הביטחוניות ואני מציין בסיפוק גם את זה שמכון לב הוא מוסד אקדמי קולט עלייה בהיקף שפה דובר על עולים יוצאי אתיופיה ועל עולים יוצאי צרפת, תכניות רבות שנים.

מרדכי יוגב: זו הנקודה הראשונה.

מרדכי יוגב: אני ציינתי וכמו שאת כתבת – הוועדה רואה בחומרה את אי הופעת המל"ג לישיבה ואני מוסיף את נציגי משרד החינוך.

מרדכי יוגב: הוועדה קוראת להגדיל את התקציב המיועד עבור סטודנטים יוצאי אתיופיה וארצות מצוקה, כדי שיוכלו להשתלב ולעבור את מבחן פוירשטיין.

מרדכי יוגב: הוועדה מבקשת ממשרד הביטחון לתת דחייה בשירות לסטודנטים אלה, בשיעור ובתנאים שהיו בעבר ובתנאים שניתנים לאוכלוסייה החרדית.

מרדכי יוגב: הוועדה רושמת בסיפוק את הודעת משרד העלייה והקליטה – אני אומר לכם מירי ואיילת – שהמשרד יגדיל את התקצוב עבור סטודנט יוצא אתיופיה/ארצות מצוקה הלומד במכון לב, ואתם דיברתם על שני דברים – לשיעורי עזר וכשכר סביר למדריך, רכז הפרויקט.

<קריאה: מדריך שלנו.

מרדכי יוגב: כן, כן.

מרדכי יוגב: אבל היה פה דיון קצת בינך לבין עדי בכמה ניתן להעסיק אותו, כדי שבאמת יהיה אפקטיבי למה שהוא עושה, על 130 סטודנטים.

מרדכי יוגב: הוועדה קוראת להכיל את מבחן פוירשטיין על כל התלמידים יוצאי אתיופיה, כדי לאפשר אבחון נכון יותר ונקודת זינוק טובה יותר, שתביא אותם להישגים שהם יכולים להגיע אליהם.

מרדכי יוגב: הוועדה פונה למשרד האוצר, מיכל, להחריג את מכון לב - וזה לות"ת, למשרד האוצר ולמל"ג - להחריג את מכון לב ולאפשר להם לקיחת הלוואה בנקאית במקום מקבלן.

מרדכי יוגב: הלוואת אשראי.

מרדכי יוגב: הדבר ברור.

מרדכי יוגב: תחת ביקורת החשב הכללי.

מרדכי יוגב: הדבר יוזיל מאד את עלויות הבנייה של מעונות הסטודנטים.

מרדכי יוגב: הוועדה פונה לפשט את הפן הרגולטורי של בניית מעונות.

מרדכי יוגב: לצורך זה אנחנו נצטרך פה, כמו שאומרת מירב, את נציגי משרד הפנים וועדות התכנון והבנייה.

מירב בן ארי: לא, ועדות התכנון והבנייה עברו לאוצר.

מירב בן ארי: אין יותר משרד הפנים.

מירב בן ארי: אין.

מירב בן ארי: כל דרגות התכנון במדינת ישראל עברו לאוצר.

מרדכי יוגב: את הנציג הרלבנטי העוסק בכך.

<אוריאל בן נון: במינהל התכנון.

מירב בן ארי: כן, מינהל התכנון.

מרדכי יוגב: את הפקידים הרלבנטיים במשרד האוצר, במינהל התכנון, בוועדות התכנון והבנייה.

מרדכי יוגב: הם שם יצטרכו להגיד מי יציג בפנינו, או שאנחנו נציג בפניהם את הבעיה.

מרדכי יוגב: הם צריכים כבר להציג את הפתרון.

מרדכי יוגב: זה לא עוזר שאנחנו מביאים להם את הבעיה של מעמד הקרקע בוועדות התכנון והבנייה.

מרדכי יוגב: לגבי תכנית החומש החדשה שנאמר שמושלמת בימים אלה – הוועדה קוראת לות"ת לתת תשומת לב מיוחדת להנגשת ההשכלה הגבוהה לעולים בכלל, בדגש על עלייה מארצות המצוקה, בהם יוצאי אתיופיה, בני המנשה, יוצאי תימן ואחרים.

מרדכי יוגב: הוועדה רושמת לפניה בסיפוק את הודעת משרד האוצר שבימים אלה נבנית תכנית הוליסטית כזו לתמיכה בסטודנטים יוצאי אתיופיה, שתחל בשנת הלימודים תשע"ז.

מרדכי יוגב: אני פה מוסיף דבר נוסף.

מרדכי יוגב: הרי בשביל לקלוט סטודנטים לתשע"ז בכלל, מעבר לתקציב שנסגר בחודש וחצי הקרובים – למיטב הכרתי והבנתי – אזי גם בסוף הסטודנט צריך לדעת שהוא לומד שם והאקדמיה צריכה לדעת שהיא מכינה לשם מרצים, מורים ועוד ועוד דברים.

מרדכי יוגב: זה נסגר עכשיו, אם לא היא לא יכולה להעסיק.

מרדכי יוגב: זה לא שברגע האחרון חסר מנהל.

מרדכי יוגב: אנחנו כבר מכירים את המודעות של ערב ספטמבר בלימודים הלא אקדמאיים ולחפש מישהו.

מרדכי יוגב: ככה לא פותחים שנת לימודים.

מרדכי יוגב: רוצה לומר ההחלטות הללו צריכות להתקבל, או התכנית צריכה להיות מוצגת בחודש-חודש וחצי הקרוב, כדי שהמוסדות האקדמיים בכללותם – קריית שמונה וספיר - - -

<מיכל גלברט: אני לא חושבת שאני הגוף הרלבנטי.

מרדכי יוגב: את לא הגוף הרלבנטי.

מרדכי יוגב: אני אומר לך ככלה של החתן, או כחתן של הכלה, איך שתקראי לו.

מרדכי יוגב: שורה תחתונה – הוועדה מבקשת מהמל"ג והאוצר להציג את תכנית החומש ואת תכנית ההנגשה.

מרדכי יוגב: אני מבקש וגם מודה למזכירת הוועדה, ליהודית, שעושה עבודה מצוינת.

מרדכי יוגב: היא תקבע מתי עם יושב ראש הוועדה.

מרדכי יוגב: אנחנו מבקשים שזה יהיה קרוב.

מירב בן ארי: אדוני, יתקיים דיון של מליאת ועדת החינוך לפי בקשתו של חבר הכנסת מרגי, על תכנית החומש.

מירב בן ארי: הוא כבר העיר את ההערות שלו, הוא כבר שלח למל"ג את שלו על תכנית החומש.

מרדכי יוגב: אני מתחבר לכך.

מרדכי יוגב: אני לא ממציא את הגלגל.

מרדכי יוגב: אני מתחבר כממלא מקומו.

מירב בן ארי: בדיוק.

מרדכי יוגב: אז אנחנו נבקש שתהיה תכנית - - -

<יהודית גידלי: אני רק אביא לידיע

<יהודית גידלי: ת

<יהודית גידלי: כם שהישיבה כבר הייתה אמורה להתקיים, רק היא נדחתה מסיבות שונות.

מירב בן ארי: כן, כי הם עוד לא מוכנים.

מרדכי יוגב: אז אנחנו רוצים להלחיץ אותם.

מרדכי יוגב: את תגידי לנו אם זה חודש או חודש וחצי.

מרדכי יוגב: את המל"ג בכלל טוב היה להעמיד בזמנים יותר קצרים, ואני לא רוצה להגיד דברים חריפים מכל מי שהיה פה בצבא, גם לתת להם לסובב את החדר על התשובות שקיבלנו בוועדת העלייה והקליטה.

מרדכי יוגב: ובפירוט אני אומר, שבכלל המוסדות האקדמיים, בדגש על מוסדות קולטי עלייה, ובתשובה לשאלות שנשאלו פה, כרגע, ביחס למכון לב.

מרדכי יוגב: אני מודה לכל המשתתפים ואני מקווה שביחד, כמו שאמר פה חבר הכנסת, חברי אברהם נגוסה, התקדמנו בשני צעדים.

מרדכי יוגב: אני אומר שבשביל השילוב הכללי אנחנו צריכים לקבל את התכנית.

מרדכי יוגב: התקדמנו במה שמשרד העלייה והקליטה אמר והתקדמנו במה שהאוצר נתן אמירתו לגבי המעונות בשילוב המל"ג.

מרדכי יוגב: לגבי התכנית הכוללת, אני רוצה לראות אותה מוצגת ולא להגיד שיש פתרון לפני שהוצג.

מרדכי יוגב: תודה רבה לכל המשתתפים.