הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 68, 2016-07-26 18:00

אלי כהן: אחר צהרים טובים.

אלי כהן: אני מתכבד לחדש את ישיבת הוועדה של חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית בנושא הצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

אלי כהן: כאמור, ניתן את רשות הדיבור לחברי כנסת שטרם דיברו והתייחסות של נציגי הממשלה.

אלי כהן: יעל, בבקשה, עשר דקות.

אלי כהן: אם תצטרכי יותר, תקבלי.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אני אפתח ואומר שוב שאני שמחה שאנחנו מגיעים לסיום החקיקה כי אני חושבת שזה חוק מאוד חשוב ויהיו לו השלכות מאוד מאוד משמעותיות על בנייה והתחדשות עירונית בישראל.

יעל כהן-פארן: אבל אני חושבת שאנחנו מגיעים לישורת האחרונה עם כמה בעיות קרדינליות.

יעל כהן-פארן: נתחיל בכמה דברים שעלו בהצגה הקודמת עת הוצגו התוספות ואני חושבת שיש כאן מספר נושאים חדשים.

יעל כהן-פארן: נושא חדש אחד הוא כמובן - - -

אלי כהן: את טוענת ברמה המשפטית נושא חדש?

יעל כהן-פארן: כן.

יעל כהן-פארן: אני אשמח לקבל את התייחסות היועץ המשפטי אבל אני חושבת שזה נושא חדש.

יעל כהן-פארן: קודם כל, הפטור ממכרז למנהל הראשון שיאושר, מעבר לזה שזה לא מקובל עלי וזה נגוע בחוסר תקינות מינהלית בוטה, אני חושבת שזה נושא חדש שנכנס לכאן ולא היה קודם.

יעל כהן-פארן: נושא חדש נוסף, סעיף 16ב(ב), "על אף האמור בהוראות לפי פקודת העיריות או פקודת המועצות המקומיות".

אלי כהן: על מנת לסכם את הנושא הראשון.

אלי כהן: ככל שידבקו בהחלטה לפטור ממכרז, תומר, אם הם ידבקו בהחלטה של פטור ממכרז, זה נושא חדש?

<תומר רוזנר: אני חושב שלא אבל כפי שאמרתי, הסמכות להחליט מהו נושא חדש ומה לא, היא בידי ועדת הכנסת.

יוסי יונה: מה הפרוצדורה להביא את הנושא לוועדת הכנסת?

<תומר רוזנר: ברגע שנטענת טענת נושא חדש, אסור לסיים את הדיון לפני שוועדת הכנסת מכריעה בשאלה אם מדובר בנושא חדש או לא.

יוסי יונה: אפשר להמשיך את הדיון אבל זה מצוי בוועדת הכנסת.

יוסי יונה: בסדר.

<תומר רוזנר: אי אפשר לקיים את ההצבעות לפני שוועדת הכנסת מחליטה.

יעל כהן-פארן: זאת אומרת שוועדת הכנסת תצטרך להתכנס ולהחליט אם זה נושא חדש.

יעל כהן-פארן: התוספת השנייה, כמו שאמרתי, סעיף 16ב(ב).

אלי כהן: למען הסר ספק.

אלי כהן: אני רוצה ממנהלת הוועדה, בכל מקרה שביום שני בבוקר תתכנס הוועדה, שיהיה לנו אישור ועדת הכנסת, בין אם יהיה ובין אם לא.

יעל כהן-פארן: כפי שאמרתי, סעיף 16ב(ב) שמסומן כתוספת ו-(ג), הוא נושא חדש.

יעל כהן-פארן: אפילו מחיקת נושא יכולה גם היא להיות נושא חדש.

יעל כהן-פארן: שאלה ליועץ המשפטי.

יעל כהן-פארן: מחיקת נושא, גם היא יכולה להיות נושא חדש?

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: נושא חדש זה נושא שנשאר, שיש בהצעת החוק.

יעל כהן-פארן: אם כן, אלה שלושה סעיפים, נושאים חדשים.

יעל כהן-פארן: אני אחזור להסתייגויות שלי שאת חלקן ציינתי במהלך דיוני הוועדה אבל אני אעלה שוב את העיקריות שבהן בצורה מרוכזת ומסודרת לשם הפרוטוקול.

יעל כהן-פארן: אני חייבת להתחיל בהסתייגויות חדשות ונוספות שלמיטב הבנתי ניתן עדיין להגיש ותגידו לי אם לא כך הדבר.

יעל כהן-פארן: קודם כל, אני לא אחזור על דברי קודמיי אבל גם הנושא של הקרן לא מקובל, מחיקת הקרן ומקור המשאבים לתקצוב הרשות שיהיה מתקציב המדינה.

יעל כהן-פארן: בעיני זה מאוד בעייתי.

יעל כהן-פארן: הוגדרה קרן, הרבה מאוד דברים הובטחו על בסיס זה שתהיה קרן עמידה ויציבה.

יעל כהן-פארן: תקציב המדינה כקרן, זה הדבר הכי לא יציב בעולם.

יעל כהן-פארן: דבר ראשון שיכול לקרות הוא שבאחד התקציבים הקרובים התקציב פשוט יימחק והסעיף יימחק וכך גם כל החוק עליו עמלנו קשות, הוועדה התכנסה לדון בו במשך עשרות שעות, וזה יהיה מאוד חבל.

יעל כהן-פארן: אם התקציב באיזושהי כנסת עתידית לא יאושר, יש כאן התכנסות לצורך פתרון של בעיה חברתית אמיתית והוגדר בחוק שצריך לפתור אותה והוגדרה בחוק רשות והוגדרה בחוק לפני היום שתהיה קרן כדי שתממן את התקצוב של הדברים שדורשים תקצוב.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שלהוריד אותה, זה פשוט חוסר אחריות ועלול להוריד את כל העבודה שלנו לטמיון.

יעל כהן-פארן: שוב, לא מידית, אולי בתקציב הקרוב היא תתוקצב אבל בתקציב שלאחר מכן.

יעל כהן-פארן: כבר דובר על הפטור מארנונה.

יעל כהן-פארן: אני לא אוסיף אבל אני מצטרפת לדברי קודמיי שהנושא הזה חייב לחזור וחייבים למצוא את הפתרון לאותם מעוטי יכולת, לאותן אוכלוסיות חלשות שהיום לא יכולות לקבל מענה לעלייה כל כך דרמטית בארנונה אותה הם יצטרכו לשלם.

יעל כהן-פארן: נושא נוסף שבעצם עם ביטול התייחסות של הקרן וגם ממנו אני חוששת, זה נושא דיור בר השגה בתוך אותה התחדשות, שהקרן אמורה גם לתת לשם את הפתרונות או העזרה במקרה שתידרש.

יעל כהן-פארן: אני פשוט לא רואה היכן זה מופיע כרגע בחוק.

יעל כהן-פארן: זה היה ונדון וכרגע אני חוששת שזה פשוט נעלם או מעיני או מהחוק או משניהם.

יעל כהן-פארן: אני תוהה.

יעל כהן-פארן: הנושא של דיור בר השגה, היה סעיף.

יעל כהן-פארן: היו כל כך הרבה ורסיות.

יעל כהן-פארן: אבל מזה שאין קרן, אין גם את זה.

<קריאה: לא.

<קריאה: יש קרן.

יעל כהן-פארן: אין בה כסף.

יעל כהן-פארן: מי יתקצב את זה?

אלי כהן: השאלה שלך במקומה אבל אני רוצה לומר שמרבית החוקים שעוברים בכנסת ישראל עוברים ללא סעיף תקציבי.

אלי כהן: אחריות המימוש והביצוע היא של הממשלה ולכן על מנת לעשות סדר בדברים, שתדעי זאת.

יעל כהן-פארן: בסעיף 5 שנמחק, סעיף 5א, למעשה ההבדל בין 5א ל-6, זה מה שהוצג בשעה הקודמת, הוא שב-5א היו תקציבים, משאבים, סיוע ממשלתי, ואילו בסעיף 6 אין, זה משהו שבא לסייע באופן כללי.

יעל כהן-פארן: ב-5א היה סעיף שאמר שהממשלה תסייע ותקצה משאבים אבל המשאבים נעלמו.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לחזור לאמירות היותר עקרוניות ואיפה אני רואה אותן בהסתייגויות.

אלי כהן: יש לך עוד ארבע דקות.

אלי כהן: 10 דקות כפי שניתנו לכולם.

יעל כהן-פארן: היינו בסיור בגבעתיים בפרויקט התחדשות עירונית, פינוי בינוי, אחד הגדולים, לא הגדול ביותר, בארץ שקיים כרגע ויש כאן כמה נושאים שאנחנו לא יכולים להעביר את החוק הזה בלי לתת עליהם את הדעת כמסקנות מהתנהלות קלוקלת בתוך התהליך שאנחנו ראינו שם.

יעל כהן-פארן: הם נוגעים לשלושה נושאים מרכזיים.

יעל כהן-פארן: האחד, ותסלחו לי על הביטוי, חזירות היזמים, השני, היחס לדיירים, והשלישי, התשתיות הנאותות.

יעל כהן-פארן: שלושת אלה, אולי רק סעיף 2 של סידור מסוים ביחס לדיירים ועיגון הזכויות שלהם, מקבל ביטוי ואיזושהי התייחסות בחוק הנוכחי, אבל אני חושבת שהחוק – וכאן אני רוצה להוסיף הסתייגויות נוסף להסתייגויות ומאחר וזמני קצר, אני אקצר - - -

אלי כהן: אם את רוצה עוד שתי דקות, תקבלי.

יעל כהן-פארן: אני אשמח.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להציג את שתי ההסתייגויות האלה שלא נכתבו קודם ושתיהן בתוך אחריות הרשות.

יעל כהן-פארן: האחת, תוספת לסעיף 4(א).

יעל כהן-פארן: כבר הוספנו את 13 ואת זה ציינה גם חברתי תמר זנדברג לגבי ביצוע תסקיר חברתי.

יעל כהן-פארן: אני מתייחסת כבר לסעיף 4(א)(14), לפקח שתשתיות המקיפות את התכנית מותאמות לעומסים החדשים שהתכנית יוצרת בהיבטי תחבורה, חינוך, ביוב ומים.

יעל כהן-פארן: זה חלק מתפקידי הרשות שהיא צריכה לפקח עליהם.

יעל כהן-פארן: המניע הוא שלא יכול להיות שיוקמו פרויקטים ענקיים שהתשתיות הסביבתיות לא יכולות לתמוך בהם.

אלי כהן: אני רק מאיר את עיניך, גברתי, שכמובן כל הפרויקטים מגיעות לוועדות התכנון המקומיות והמחוזיות וכאמור הדברים האלה כבר נשקלים.

יעל כהן-פארן: עובדה שאנחנו רואים פרויקטים שהם לא נשקלים די ולכן זה התפקיד של הרשות.

אלי כהן: בסוף היום מי שיושב בוועדות המקומית אלה הם נבחרי ציבור שאם הם לא עושים את עבודתם נאמנה, יחליפו אותם כמו שיחליפו אותנו.

יעל כהן-פארן: כבוד היושב ראש, אתה מכיר היטב, היית בעירייה, איך עובדות ועדות מקומיות וכל הלחצים שיש שם.

אלי כהן: אבל אתם רוצים נציגי ציבור.

אלי כהן: לא?

יעל כהן-פארן: כן.

אלי כהן: אם אין נציגי ציבור – רוצים נציגי ציבור.

אלי כהן: אם יש נציגי ציבור – למה אין נציגי ציבור.

יעל כהן-פארן: בוועדות מקומיות, מעבר לנציגי ציבור ולנציגי הרשויות המקומיות במליאת הרשות, לוועדה מקומית יש את הדינמיקה שלה.

יעל כהן-פארן: בוא נגיד את זה כך במלים הכי עדינות.

יעל כהן-פארן: עובדה שתכנית כמו מתחם ההסתדרות בגבעתיים - - -

אלי כהן: זה גם מגיע לוועדה המחוזית ובוועדה המחוזית לצורך העניין יש נציגי ציבור?

יעל כהן-פארן: יש נציגי ציבור.

יוליה מלינובסקי: הוועדה המחוזית מורכבת מראשי ערים.

<תומר רוזנר: יש נציגי ממשלה, יש נציגים מקצועיים ויש נציגי ציבור.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להגדיר הסתייגות נוספת והיא נוגעת להיקפי הרווחים הנאותים ליזמים.

יעל כהן-פארן: תראו, כמו שראינו בגבעתיים, השמים הם הגבול.

יעל כהן-פארן: אפשר להגדיל ולהגדיל ולהגדיל ולהגיע לשמים.

אלי כהן: אני מציע לך גברתי, אם את רוצה לעשות עבודה מקצועית, יש את תקן 21, ותשיגי על השגותיו של השמאי.

אלי כהן: יש שמאי שהוא שמאי ממשלתי, נכון תומר?

<תומר רוזנר: אם זה במחוזית, זה לא בהכרח שמאי ממשלתי.

אלי כהן: אם כן, איזה שמאי עושה פינוי בינוי?

אלי כהן: בגבעתיים זה פינוי בינוי.

<תומר רוזנר: כן, אבל זה לא בהכרח שמאי ממשלתי.

אלי כהן: אז איזה שמאי?

<תומר רוזנר: שמאי שמקובל על הוועדה המחוזית.

אלי כהן: לא מטעם הדיירים או היזם.

<תומר רוזנר: לא.

יוליה מלינובסקי: אלה זכויות בתב"ע שכבר קיימות.

אלי כהן: שם השמאי קובע את היקפי הבנייה לפי רמת הרווחיות שתקן 21.

יעל כהן-פארן: עדיין הרשות העירונית באופן עקרוני צריכה לשים לב גם לכך מתוקף תפקידה שזה פרויקט מיוחד ושהיא החליטה את כל הפרויקטים האלה מעכשיו ועד עולם.

יעל כהן-פארן: זה שקיים תהליך כזה או אחר כבר במוסדות התכנון, בסדר, אנחנו מגדירים כאן משהו חדש.

אלי כהן: אומר לך בכנות גברתי שגם בחוקים אחרים שהעברתי, אני לא מקדם חקיקה שיוצרת נטל רגולטורי וכפילות רגולטורית.

אלי כהן: את רוצה, אני מזמין אותך, אצלנו זה לא יתקבל, להגיש הצעת חוק לטפל בוועדות המחוזיות, לייעל אותן, לקצר אותן, להוסיף – יופי.

אלי כהן: אין שום סיבה שאם יש תחום מסוים, אם התחום לא טוב, אם צריך תיקון, תגידי אותו שם.

אלי כהן: אגב, זה רלוונטי עבור כל דבר אבל פשוט לעשות כפל רגולציה, לדעתי זה דבר שכבר הפך להיות נטל על המדינה שבכל מקום יש מספר גופים שבאים, רואים, מפקחים.

אלי כהן: צריך שיהיה גוף אחד ושיעשה את עבודתו טוב.

אלי כהן: אם משהו לא טוב שם, נחשוב לתקן.

יעל כהן-פארן: בכל אופן, אני אוסיף את ההסתייגות לסעיף 4(ב)(10) שזה הסעיף הבא שעדיין לא קיים.

יעל כהן-פארן: לקבוע שיחס הגידול במספר הדירות לא יגדל מעבר לכושר הנשיאה של התשתית העירונית המקיפה ובהתחשב ברווחיות ליזם.

יעל כהן-פארן: זה משהו שהוא כולל גם את הרווחיות וגם את כושר הנשיאה.

יעל כהן-פארן: מההסתייגויות שכבר הגשתי, אני רוצה להדגיש מספר הסתייגויות.

יעל כהן-פארן: האחת, לסעיף 2.

יעל כהן-פארן: הוספת ההגדרה של שיתוף הציבור, תהליך העברת מידע וקבלת משוב על התכנית מהציבור שצפוי להיות מושפע ממנה ורואה עצמו מושפע ממנה, בכתב ובעל פה לפני הפקדת התכנית ובאחריות הרשות להתחדשות עירונית, הרשות המקומית או מוסדות התכנון ועדכון התכנית בהתאם למשוב.

יעל כהן-פארן: שימו לב.

יעל כהן-פארן: נושא שיתוף הציבור כאן, בעיני, דווקא בפרויקטים של התחדשות עירונית, שאנחנו רוצים לראות את הדיירים שחיים בפרויקט שצפוי לעבור את השינוי ושסביבו, כדי למנע בסופו של דבר את עיכוב התהליך בתהליכי התנגדויות ובתי משפט ואנחנו רוצים שהפרויקטים האלה יקרו, אז לפעמים, כמו שנאמר כבר רבות בוועדה, הדרך הקצת יותר ארוכה היא הקצרה.

יעל כהן-פארן: לבוא בלי שיתוף ציבור באמת, אמיתי, טוב ואיכותי, לפני הפקדה.

יעל כהן-פארן: לא להגיד הפקדה ואז תגישו התנגדויות ושיתוף ציבור.

יעל כהן-פארן: זה לא שיתוף ציבור.

יעל כהן-פארן: אחרי שכבר עשית את כל התכנית, זה רק לנסות לעצור את הזרם של המים בסכר.

יעל כהן-פארן: התהליך צריך להיות מאוד מאוד בסיסי.

יעל כהן-פארן: זאת התנגדות שכבר הצגתי.

יעל כהן-פארן: הנושאים אחרים החשובים לי ביותר הם בסעיף 4(א)6(ב), הוספת סעיף 4(א)(6)(ב).

יעל כהן-פארן: קידום פתרונות לטיפול בנגר מקומי, בנגר עילי עירוני, להתייעלות אנרגטית, ליצירת חשמל מאנרגיה מתחדשת, לקידום תחבורה ציבורית ושימוש באופניים, בפיתוח מרקם עירוני המעודד הליכה ברגל וכן לנקיטת אמצעים למיתון ולהסתגלות לשינויי האקלים באזורי ההתחדשות העירונית.

יעל כהן-פארן: הסעיף הזה, אני יודעת שהוא נשמע כאילו מופרך, כאילו הבאתי אותי מאיזה ספרה אחרת אבל המטרה כאן היא להביא את התחדשות העירונית ולא רק את ההתחדשות לבינוי העירוני.

יעל כהן-פארן: לבוא ולהסתכל על המדרכות, על המרחב הציבורי, על איך הופכים אותו לטוב יותר לציבור, לטוב יותר לסביבה, מכניס כאן החלטות ממשלה שכבר קיימות, התמודדות עם שינויי אקלים והסתכלות לשינויי אקלים.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שזה סעיף חשוב בתפיסה של התחדשות עירונית כמשהו יותר הוליסטי ולא רק לבנות בניינים.

אלי כהן: את בעד מעליות?

יעל כהן-פארן: אני מאוד בעד מעליות.

יעל כהן-פארן: ברור.

אלי כהן: למה?

אלי כהן: שיעלו ברגל.

יעל כהן-פארן: תמיד לעלות ברגל זה ספורט טוב, אבל מעל שלוש קומות גם לי זה קשה.

יעל כהן-פארן: אני מסתכלת על הדברים שהכי חשוב לי להדגיש.

יעל כהן-פארן: כבר נאמר על סעיף 4(א)(13), קביעת הנחיות לביצוע תסקיר חברתי טרם תכנון.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להדגיש את החשיבות לתסקיר כזה כדי לשים לב לאוכלוסייה שנמצאת במתחם, להיות מוכנים להתמודד אתה ולא שוב שיבואו ויסחטו אותה יזמים ועורכי דין בלי שום פרופורציות ובלי שום הסתכלות על מי האנשים, על אנשים קשישים, על אנשים קשיי יום שבאים ומאיימים עליהם.

יעל כהן-פארן: אני רואה דברים נוראים שכבר קורים היום וצריך לראות איך עוצרים את זה.

יעל כהן-פארן: איך מקדמים התחדשות עירונית בצורה נכונה ולא בצורה כזאת.

יעל כהן-פארן: יש לי עוד הסתייגויות כאן אבל אני לקראת סיום זמני.

יעל כהן-פארן: הדבר החשוב הנוסף בסעיף 22, לסעיף (ח) יתווספו פסקאות.

יעל כהן-פארן: זה נוגע לנציגים במליאה – נציג משרד הרווחה, נציג משרד החינוך, נציג משרד התחבורה, נציג ציבור מקרב ארגוני החברה האזרחית שעניינו חברתי ונציג ציבור מקרב ארגוני החברה האזרחית שעניינו שמירה על הסביבה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה לחברת הכנסת כהן-פארן.

אלי כהן: אנחנו נעבור עכשיו לחבר הכנסת יעקב אשר ואחריו חבר הכנסת יוסי יונה.

אני אתחיל עם שני דברים ואלך מהקל אל הכבד.

קודם כל, אני חושב שחברתי אמרה את זה גם כן, ואמרתי ליושב ראש שלדעתי בוועדה המייעצת צריך להיות משרד החינוך.

אלי כהן: נוסיף.

אלי כהן: נרשום את זה כהסתייגות.

אלי כהן: זאת הסתייגות אבל אנחנו נקבל אותה.

ההסתייגות התקבלה.

אלי כהן: כן.

אלי כהן: ההסתייגות נרשמה ואני אתמוך בה.

אם כן, אני לא אסביר למה.

אלי כהן: זה ברור.

אלי כהן: זה גם מתחבר עם מה שאמרה חברת הכנסת כהן-פארן בנושא של חינוך ותשתיות.

לגבי הנושא שהחברה צריכה להודיע, שחברת הדיור צריכה להודיע בכתב, אני הייתי מציע שזה יהיה כתוב בהודעה אישית או באישור מסירה.

שיהיה משהו ברור כי בעצם ההודעה הזאת נותנת לו להבין שהוא יכול לרכוש את הדירה וכולי.

<תומר רוזנר: אתה רוצה במסירה אישית או בדואר רשום?

אני חושב.

אני יכול להסביר לך למה.

זה דבר קריטי.

<תומר רוזנר: במסירה אישית או בדואר רשום זה בסדר?

כן.

אלי כהן: ההסתייגות נרשמה.

אלי כהן: נתמוך בה.

זה דבר קריטי.

אם הוא לא קיבל את זה, שלחו לו בדואר והילד שיחק עם זה, הוא איבד את הזכות שלו לדירה.

אלי כהן: נושא חשוב.

נעבור לכבד, כמובן מעברי כראש עיר.

הנושא של תמ"א 38.

אני חושב שלא מן הראוי שזה נמצא בתוך המושג של התחדשות עירונית והסתכלות אחרת לגמרי.

בלל, תמ"א 38, יש בה שני חלקים.

יש גם חלק של חיזוק מבנים קיימים.

אתה כותב בחוק תמ"א 38, מחר בתוך ההתחדשות העירונית מוסיפים קומה או שתיים בבניין קיים וגם זה נקרא התחדשות עירונית אבל הרי על זה לא שמענו.

יוליה מלינובסקי: גם אני הגשתי אותה.

אני חושש שזאת סיבה שהיא לא תתקבל.

תני לי להתבלבל לבד.

ידידי ורעי, אני חושב, אדוני היועץ המשפטי ויושב ראש הוועדה כמובן, ההסתכלות על תמ"א 38, אני לא רק מקדש את העניין שזה בא באמת בגלל רעידות אדמה וכולי אלא יש כאן גם החלטות שהן החלטות מקומיות, החלטות שמצד אחד יכולות להיות מאוד פרטניות כי אתה מסתכל על דברים.

הרי מה מחייב אותך להסתכל בתמ"א 38?

על דברים סספציפיים בבניין.

זה אחד.

שנית, שאתה מכניס את זה לתוך מיזם.

אני מכיר גם את ההרגשה הזאת שזה נכנס לתוך התחדשות עירונית, זה הופך להיות עוד איזשהו ספק אחוזים כזה או אחר בלי הסתכלות האם זה מתאים לבניין הזה, האם זה נכון או לא.

חשש נוסף שלי הוא שבעצם אותה רשות מקבלת איזושהי עוצמה שהיא לא צריכה לקבל, למרות שהיא מקבלת הרבה מאוד עוצמות, והיא בעצם באה ואומרת שמחר היא יכולה להחליט על כל אי המדיניות של תמ"א 38 בלי בדיקה פרטנית של הדבר הזה, בלי הסתכלות ספציפית על הדבר.

אני מציע אדוני, קודם כל, כוונת המחוקק בהגדרה של תמ"א 38 הייתה מסוימת.

אי אפשר לבוא ולקחת לרשות המקומית את הדבר מהסוג הזה כי זה דבר שהוא באמת מגיע כפתרון אד-הוק למשהו מסוים.

אם תסתכל, גם תחת הכותרת של מזם התחדשות עירונית יש לך פינוי בינוי – זה בסדר, זה עושה שכל, זה אחד עם השני – פינוי בינוי במסלול מיסוי – עושה שכל, מיזם פינוי בינוי ובינוי או אחר או מיזם אחר שהממשלה תרצה – זה בסדר, כל זה תחת המטריה הזאת של התחדשות עירונית כי היא באה בעצם בהסתכלות מרחבית שלמה, שכונתית, ולאו דווקא פרטנית.

תמ"א 38 נוצרה בשביל משהו מסוים.

זה מין שאינו במינו ואני די אעמוד על כך, ואני מקווה ואני מבקש, שתנסו ללכת אתי.

אם כן, כמובן ההסתייגות הזאת רלוונטית לשני סעיפים.

אלי כהן: ברשותך אדוני, אני רוצה לחדד ולהבהיר.

אלי כהן: לגישתי, ויתקן אותי היועץ המשפטי אם יש לו דעה אחרת, התחדשות עירונית בסוף היום כוללת באמת פעולות של פינוי בינוי וגם תמ"א לסוגיה השונים.

אלי כהן: יחד עם זאת חשוב לי להבהיר שהסמכות לאשר תמ"א 38 הייתה, נותרה ועודנה, ואין כאן שום שינוי, בידי הרשות המקומית.

אלי כהן: כלומר, אין בחוק הזה אפשרות לבוא ולהגיד לראש העיר אתה תעשה תמ"א 38.

אלי כהן: אין כאן אפילו סעיף אחד.

אלי כהן: החוק שמתייחס לנושא של תמ"א 38 - - -

בצורה שאתם כותבים את זה אין תמ"א 38 יותר.

היא בעצם נכנסה לתוך הפול הזה.

אלי כהן: יש את הנושא של תמ"א 38, סעיפים 31, 32 והסעיפים הנלווים אליו.

אלי כהן: הם אומרים בצורה מפורשת שהסמכות לבוא ולהחליט לעניין תמ"א 38 היא הרשות המקומית.

אלי כהן: תרצה – תיתן, לא תרצה – לא תיתן.

אלי כהן: אין כאן איזה חיוב.

למה חייבת גם רשות מקומית?

יש תנאים מסוימים, יש הסתכלות תכנונית פרטנית לעניין הזה ולא משהו שהוא גורף בצורה הזאת.

אלי כהן: אבל אין כאן גורף.

אלי כהן: יש לך ניסיון עשיר מאוד, הובלת את בני ברק ביד רמה, פיתחת את העיר באמת לעילא ולעילא.

אלי כהן: יש לך ניסיון רב מאוד בתחום הבנייה אבל אני רוצה באמת – יתקן אותי היועץ המשפטי - - -

אני אשמח לשמוע את דעתו.

אלי כהן: האם תמ"א 38 כן התחדשות, לא התחדשות.

אלי כהן: והדבר השני, האם בחוק שלנו יש ביטול הרשות שקיימת בידי הרשויות אם כן לאשר או לא לאשר.

<תומר רוזנר: אני אתייחס לשתי השאלות של אדוני.

גם מי בעצם יוזם את זה.

מאיפה צומחות הרגליים, נקרא לזה כך.

<תומר רוזנר: זאת שאלה שאני פחות יודע להשיב עליה, אבל לגבי שתי השאלות ששאל חבר הכנסת אשר.

<תומר רוזנר: לגבי שאלה הראשונה, לגבי האם תמ"א 38 היא נושא של התחדשות עירונית או לא.

<תומר רוזנר: הנושא הזה נתון לוויכוח.

<תומר רוזנר: השלטון המקומי מבקש שזה לא ייחשב כהתחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: הממשלה בהצעת החוק הזאת ביקשה שזה כן ייחשב כהתחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: כך זה היה בהצעה הראשונית שהגישה הממשלה בקריאה ראשונה.

<קריאה: זה לא לגמרי מדויק.

<תומר רוזנר: אפשר להסתכל בהגדרות שמופיעות בקריאה הראשונה.

אלי כהן: אני מבקש לא להתייחס.

אלי כהן: סליחה.

אלי כהן: הוא יתייחס וחבר הכנסת אשר יגיב.

היועץ המשפטי, החלטת ממשלה – בסדר.

אני שואל מבחינה תכנונית והגיונית.

אני יודע שאתה לא רק משפטן אלא אתה גם מכניס את ההיגיון.

אלי כהן: ייאמר לזכותו, נכון מאוד.

בוא נדבר על ההיגיון.

<תומר רוזנר: אני אתייחס לעובדות.

<תומר רוזנר: לגבי השאלה האם יש להשתמש בתמ"א 38 ככלי להתחדשות עירונית, זאת שאלה של מדיניות.

<תומר רוזנר: דעתי האישית בעניין הזה פחות חשובה אבל זאת החלטה שלכם כחברי הכנסת להחליט אם אתם מעוניינים בשימור המסלול הזה שהוא מסלול שמאפשר, כמו שאמר חבר הכנסת אשר, מספר אפשרויות, גם תוספת קומות, גם הריסה ובנייה מחדש.

<תומר רוזנר: לראות בו מסלול של התחדשות עירונית או לא, זאת שאלה של מדיניות שאתם צריכים להחליט בה.

<תומר רוזנר: לגבי השאלה השנייה שחידד יושב ראש הוועדה, כמובן שאין בחוק הזה כדי לשנות בשום דרך שהיא את הסמכויות ואת שיקול הדעת שניתן בידי הרשות המקומית לפי ההוראות.

לא, זה לא מדויק.

<תומר רוזנר: זה חד משמעי.

אלי כהן: את זה, אגב, חבר הכנסת אשר, אין לי בעיה להעביר.

<תומר רוזנר: זה חד משמעי.

אלי כהן: אם יש ספק ואני באמת אשמח גם אם העוזר שלך יוכל לדבר עם היועצים המשפטיים, אין לי בעיה להבהיר את הסוגיה הזאת.

אלי כהן: לטעמי אנחנו לא נגענו באף סעיף שמחייב.

אלי כהן: אני אומר שאין בחוק הזה כדי לכפות על ראשי הרשויות לעשות פינוי בינוי או לעשות תמ"א.

<תומר רוזנר: חד משמעית.

אלי כהן: אין בחוק הזה.

אלי כהן: החוק הזה אומר את הדבר הבא: אם הדיירים רוצים והרשויות רוצות, הרשות הזאת, המטרה שלה היא לסייע.

אלי כהן: אבל אם הדיירים לא רוצים או לחילופין אם הרשות לא רוצה, לא יהיה פרויקט גם אם הרשות תרצה.

כשאתה עושה משהו שהוא בא לביטחון, שהוא בא לרעידות אדמה, הוא בא למשהו מסוים, הרי אוי ואבוי אם היינו חושבים שמי שקידם את תמ"א 38 בזמנו עשה את זה כדי שיוכלו להוסיף אחוזי בנייה סתם ככה.

הרי אם היו אומרים את זה אז, לפני כמה שנים, הארץ הייתה רועשת וגועשת.

זה בא למשהו מסוים.

זה בא בהסתכלות שצריכה רשות מקומית להיות עם יד על הדופק בעניין הזה.

ברגע שזה נכנס לתוך המיזם הענק הזה שנקרא התחדשות עירונית, הוא מאבד את האפקטיביות.

זה כמו לקחת ישר מורפיום במקום אקמול ואז כאב הראש עובר אבל בדרך אתה עושה גם דברים אחרים.

אני מבקש את שיקול דעתכם הנוסף בעניין הזה.

אנחנו עוד נדבר על זה.

אני אבדוק גם את עצמי.

אלי כהן: אני אשמח.

אלי כהן: אני אודה לך אדוני וגם ליועצים המשפטיים אם תוכלו להתדיין עם חבר הכנסת אשר ואם צריך להבהיר את אותו ספק, אין לי בעיה להבהיר אותו.

גם לגבי את ההסתייגות אין לך בעיה?

אלי כהן: לא.

אלי כהן: אם לא לקחנו סמכות מהרשות המקומית שיש לה שיקול דעת, אני לא רואה בזה בעיה.

לקחת מין שאינו במינו ועשית ממנו דייסה אחת.

<תומר רוזנר: אני רק אוסיף שלמיטב ידיעתי, ונציגי מינהל התכנון שנמצאים כאן יכולים לתקן או להבהיר, ועדת העורכים של תמ"א 38 שוקדת בימים אלה על הכנת תיקון מספר 4 לתמ"א ובמסגרת הזאת אחד העניינים שמתכוונים להציע למועצה הארצית הוא להוסיף למטרות התכנית נושא של התחדשות עירונית.

חיים ילין: אבל זה לא יהיה מתחם או שזה כן יהיה מתחם?

יכול לקרות מצב שבו יש לך בתים חדשים ובית אחד ישן.

איזו הסתכלות של התחדשות עירונית יש כאן?

זה רעיון אחר, זה דבר אחר ולדעתי זאת גם טעות כי אם רוצים לבנות במדינת ישראל, בואו נבנה אבל יש גם גבול לציפוף.

אלי כהן: הרשות לא תיתן.

אלי כהן: לנו בוועדה אין יכולת לקבוע באיזה אזורים ובאיזה ערים ניתן לבנות.

חיים ילין: מצד שני אמרנו שאולי ניתן לשר את האפשרות לכופף.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: ממש לא.

אני מגיש את זה כהסתייגות כמובן ואני פתוח לשכנוע, אבל אם אני לא אשתכנע, אני אעמוד על זה.

אלי כהן: גם אנחנו פתוחים לשכנוע.

עוד נקודה אחת שאני חושב שיש טעות קולמוס באיזושהי צורה.

במקום אחד ראיתי בהכרזה הראשונית לגבי הסכמת הרשות המקומית.

<תומר רוזנר: בסעיף 16.

לאחר מכן בסעיף 16(ב)(2), על אף הוראות פסקה, השר רשאי בהמלצת הוועדה המייעצת וכולי להאריך בתקופה נוספת אחת.

זאת הארכה.

אני רוצה להבדיל.

יש כמה מקומות שיש בהם את ההכרזה עצמה ושם גם אתם מבינים שזה צריך להיות בהסכמת הרשות המקומית.

אלי כהן: ניסחנו את זה כך.

אני אומר שגם בסעיף נוסף – תכף אני אציין את מספרו - קיימת שם אפשרות שהמועצה יכולה להרחיב את המתחם, לשנות את המתחם ולהרחיב אותו.

גם שם לדעתי זה צריך להיות בהסכמת הרשות המקומית.

בשאר המקומות, אני ממליץ, ואני תכף אקריא את הסעיפים, שזה יהיה בהתייעצות עם הרשות המקומית.

אם זאת תוספת של ההכרזה, כל מה שקשור לתוספת הכרזה וכולי, זאת התייעצות או יידוע או איך שתקרא לזה.

לגבי החלק של ההרחבה, אם מדובר על ההרחבה עצמה של המתחם, זאת אומרת, כוללים בה שטחים נוספים או חלקים נוספים שלא היו בהכרזה הראשונית – ההבחנה שלי היא בין ההרחבה של התכנית עצמה, שם ודאי אתה לא יכול לעשות את זה בלי הסכמה של הרשות, כמו שלכתחילה גם אתם קבעתם את זה בהכרזה עצמה הראשונית.

ההארכות, כל מה שקשור להארכות, שם זה יכול להיות בהתייעצות עם הרשות המקומית, בידיעת הרשות המקומית או בשמיעה, אבל לא בהסכמה או באי הסכמה.

אני מעביר את ההסתייגויות הללו למנהלת הוועדה.

אלי כהן: תודה רבה.

תגובתכם בעניין של ההרחבה?

<תומר רוזנר: סעיף קטן (ג), לגבי הרחבת המתחם.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על אם הרשות המקומית נתנה הסכמה עקרונית.

<תומר רוזנר: כמובן שאנחנו לא מדברים על שינוי שהוא מהותי.

<קריאה: זה לא מוגבל בסעיף.

<תומר רוזנר: כן, אבל אנחנו מבינים שיש גם סבירות.

<תומר רוזנר: לכן אני אומר שבהקשר הזה אני חושב שאפשר להסתפק בהתייעצות.

<תומר רוזנר: לגבי הארכות, אני חושב שזה מעט סרבול כי הרשות המקומית כבר נתנה את הסכמתה.

<תומר רוזנר: מדובר על כך שיש עיכובים מבחינת הסכמות הצדדים.

אתה מאריך בשש שנים או מקצר בשש שנים.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: אני רק מאריך.

<תומר רוזנר: ההתמשכות של הפרויקט לא נובעת - - -

יש בעיה משפטית במילה התייעצות?

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: אין בעיה.

איזה פקיד שכח ליידע את הרשות.

<תומר רוזנר: לגבי היידוע, הרשות יודעת, היא חלק ממוסדות התכנון, היא יודעת מה קורה.

<תומר רוזנר: בוא נגיד שהידיעה היא לא הבעיה כאן.

תן לה להביע את דעתה.

<עינת גנון: מי שפונה, זאת הרשות עצמה.

להארכה עצמה?

היא ענתה משהו.

אלי כהן: אין כאן הערות ביניים.

להארכה צריך את הבקשה של הרשות?

<תומר רוזנר: מכיוון שההארכות נובעות בדרך כלל מאחד משני גורמים, או שיש התמשכות בהליכי התכנון או שיש התמשכות בהשגת הסכמות הדיירים.

<תומר רוזנר: זה לא משהו שבעצם משפיע על מה שהרשות כבר החליטה שהיא הולכת עם הפרויקט הזה בו מדובר.

<תומר רוזנר: לכן אני לא חושב שצריך, אבל אם אתם חושבים שצריך, אני חושב שזה נטל בירוקרטי מיותר, אבל איך שאתם חושבים.

לגבי ההארכה של ההכרזה.

לגבי הנושא של התכנון.

<תומר רוזנר: השינוי המרחבי, שינוי התחום, בהחלט צריך להיות בהתייעצות עם הרשות המקומית.

למה בהתייעצות?

למה לא בהסכמה?

<תומר רוזנר: זה מה שתחליטו.

<תומר רוזנר: אתה שואל לדעתי, אני אומר את דעתי.

למה הכרזה אתה כן חושב?

<תומר רוזנר: כי הכרזה זה עניין עקרוני.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על כך שההכרזה זה בעצם לקחת מתחם - - -

אבל זה שטח מסוים שאתה מגדיר אותו.

<תומר רוזנר: נכון.

<תומר רוזנר: ההנחה היא שיש שיקול דעת מינהלי, השר לא יכול להפעיל את שיקול דעתו ולהפוך מתחם של 500 דונם לאלפיים דונם.

לא צריך אלפיים.

מספיק שהוא עושה את זה אלף דונם.

<תומר רוזנר: אני חושב שזה לא סביר לעשות את זה, ממתחם של 500 לאלף דונם.

השר שיעשה את זה לא יחשוב שזה לא סביר.

אתה חושב כך.

הוא לא יודע את זה.

<תומר רוזנר: אתה מעלה טענה שהיא נכונה בהקשר אחר.

אתם בעצם בונים טנק גדול שנמצא גבוה מאוד וזה בסדר.

גם ב–ותמ"ל תמכתי ועזרתי.

<תומר רוזנר: אתה מעלה טענה שהיא נכונה בהקשר אחר.

<תומר רוזנר: אנחנו רוצים להבהיר שהסעיף הזה, מטרתו הייתה והינה לדעתי להבהיר שלא צריך את כל הפרוצדורה של ההכרזה וכולי כאשר אנחנו מדברים על שינוי גבולות, להתאים את ההכרזה למציאות.

<תומר רוזנר: אם פתאום יתברר שהמפה של ההכרזה לא הייתה מדויקת וצריך להזיז את הגבול ימינה ושמאלה כדי להתאים ולעשות התאמה.

<תומר רוזנר: אני אבדוק את זה מיד לאחר הישיבה הזאת ואם צריך להבהיר שמדובר בשינויים מינוריים, בשינוים שאינם משמעותיים, נעשה זאת.

בסדר גמור.

אלי כהן: תודה רבה לחבר הכנסת אשר.

אני רוצה לשבח את עבודתך.

אלי כהן: תודה.

אני מקווה שלא תצא תקלה תחת ידינו בעזרת השם.

אלי כהן: בעזרת השם אנחנו נפעל בכיוון הזה.

אלי כהן: תודה רבה אדוני.

אלי כהן: חבר הכנסת יוסי יונה ואחריו נשמע את הצעת משרד הפנים מפי עורך דין יהודה זמרת.

יוליה מלינובסקי: בנושא ארנונה.

אלי כהן: בנושא ארנונה.

יוסי יונה: אדוני היושב ראש, אני רוצה לפתוח במספר מלים כלליות ולאחר מכן להיכנס לעובי הקורה של ההסתייגויות.

אדוני יסלח לי אם אני אצא?

אלי כהן: זה בסדר גמור אדוני.

אלי כהן: תודה רבה.

ברשות היושב ראש וגם הדובר.

יוסי יונה: אני סולח לך.

יוסי יונה: הייתי שמח לו היית נשאר, אבל זה בסדר.

יוסי יונה: אדוני היושב ראש, אנחנו יושבים כאן ומנסחים את החוק הזה וגם במהלך הדיונים שלנו אנחנו מגלים בעיות שלפחות לדעתנו הן בעיות מאוד אקוטיות.

יוסי יונה: אבל לפני שנדון בבעיות שאני וחברותיי וחבריי רואים אותן כבעיות אקוטיות בחוק, אני רוצה לחלוק אתך – חלקו אתך לפני כן גם חבריי – מספר התרשמויות.

יוסי יונה: אנחנו מדברים על חוק של התחדשות עירונית שהוא נוגע באיזושהי נגזרת של המציאות והמון פעמים הוא אדיש למציאות בתוכה הוא אמור להיות מיושם.

יוסי יונה: חלק מחברות וחברי הוועדה כיתתו את רגליהם בימים האחרונים ברחבי הארץ כדי לקבל את הרושם מלמטה ולראות מה קורה שם.

יוסי יונה: אנחנו באים עם רשמים קשים ואני רוצה להביא את זה לתשומת לבך למרות שבסופו של יום תאמר שזה לא נמצא בתוך תחולת החוק וידי קצרה מלהושיע.

יוסי יונה: היינו בגבעתיים וראינו את הפרויקט שהולך וקם שם ומתממש.

יוסי יונה: ראינו את המצוקות של התושבים שהנה, בונים את הבניינים הללו, אין חשיבה אינטגרטיבית, אף אחד לא נותן את דעתו לסוגיות של תחבורה, אף אחד לא נותן את דעתו לרווחת התושבים שם.

<תומר רוזנר: הוועדה המחוזית לא מתייחסת לזה?

<קריאה: בוודאי שהיא מתייחסת.

אלי כהן: תהליכי התכנון כאן הם לא תהליכים שונים.

אלי כהן: כמו שאתה בונה לצורך העניין שכונה חדשה, כך אתה בונה גם כאן, מעבה שכונה קיימת, יש מוסדות תכנון גם בוועדה המקומית וגם בוועדה המחוזית.

יוסי יונה: אבל התושבים הציגו בפנינו בעיות מאוד מאוד אקוטיות שקשורות לעניינים הללו של מה זה יעשה לצירי תחבורה, מה זה יעשה לצפיפות של התושבים.

אלי כהן: לכן יש מקומות שלא מאשרים.

יוסי יונה: אבל אתה יודע מניסיונך ומידיעותיך, אני ביקרתי בשכונה בפתח תקווה שאני לא יודע אם היא הייתה בכלל - - -

אלי כהן: נכון, לכן הוא לא מאשר שם.

יוסי יונה: האנשים שם קמים בבוקר, לוקחים את הילדים שלהם ותקועים שם שעה-שעה וחצי עד שהם בכלל מגיעים לגן.

אלי כהן: לכן ראש העיר לא מאשר שם, למיטב ידיעתי.

יוסי יונה: לאו דווקא פתח תקווה.

אלי כהן: במקרה נתת דוגמה של ראש עיר שלמיטב ידיעתי לא מעודד בנייה, בין היתר על רקע הסוגיות שהוא מחשיב אותן כהיעדר תשתיות כדוגמת תחבורה.

<קריאה: לאחר שהן אושרו בסיבוב הראשון.

יוסי יונה: נדבר על מספר בעיות שלמעשה עלו לפני כן אבל בגלל חומרתן, מן הראוי שגם אני אעלה אותן.

יוסי יונה: נגענו בהן.

יוסי יונה: הן בסוגיה של הארנונה שאמורה עוד למצוא את פתרונה אבל אנחנו גם מפצירים בך אדוני היושב ראש שעד שהבעיה הזאת לא תיפתר - - -

אלי כהן: אני רוצה להאיר את עיני אדוני שהנושא עולה לשולחן הוועדה המקומית ואחרי כן בוועדה המחוזית עם זכות ערעור למועצה הארצית, רק לאחר ששמונים אחוזים מהדיירים רצו.

אלי כהן: זה לא עולה לאישור הוועדה המקומית אחרי שמשה ודני רצו אלא אחרי ששמונים אחוזים מהדיירים רצו.

אלי כהן: קבע המחוקק וקבעו זאת לפנינו שצריך שמונים אחוזים שכן רוצים.

יוסי יונה: נכון, ועדיין העשרים אחוזים האחרים – אתה יודע, לכל תושב יש שם – הרבה פעמים ההתנגדות שלהם היא כמו שראינו למשל בגבעתיים, בשכונות שהן יותר מצוקתיות, חוששים מהגליה.

אלי כהן: אגב, בתכניות רגילות אין את זה.

אלי כהן: אתה יודע שבתכניות רגילות לא צריך את הסכמת התושבים?

אלי כהן: יש תב"א, יש תכנית, בונים.

יוסי יונה: יפה.

יוסי יונה: אני מסכים אתך ואומר שיש שיפור ואז השאלה תהיה עד כמה השיפור הזה עונה על הדרישות.

יוסי יונה: בסדר?

אלי כהן: בשמחה אדוני.

יוסי יונה: לכן כפי שאמרתי, הסוגיות המרכזיות שעלו וכדאי להזכיר אותן שוב ושוב, באמת הסוגיה של הארנונה שבמידה והיא לא מקבלת את הפתרון שלה, אז יופי, אנשים ישלמו אלא אם היא לא מקבלת את הפתרון שלה, אנחנו נמצאנו כאן באיזשהו מבוך שמצד אחד היא לא מקבלת את הפתרון ומצד שני יש לנו גם את העניין של הקרן שהיא עדיין לוט בערפל ואנחנו לא יודעים.

אלי כהן: זה בכל חוק.

יוסי יונה: בסדר, אבל אתה מבין שאתה רוצה ליצור מצב שיש לך חוק אופטימלי.

יוסי יונה: זה שיש בעיה כרונית, זה לא עוזר.

אלי כהן: בסופו של דבר אנחנו קבענו גם כאן בין היתר אודות להערותיו הטובות של היועץ המשפטי שיצטרכו לבוא ולתת דיווח פרלמנטרי אחת לשנה.

אלי כהן: את זה הכנסנו.

יוסי יונה: נכון, אבל מעניין שלקרן אדוני היושב ראש, מה שעלה כאן מטעמו של נציג משרד האוצר והקשבנו לו היטב, הוא אמר שאנחנו מתנגדים להכנסת המרכיב הזה של הקרן אבל אנחנו נבוא בדברים לקראת ניסוחו של חוק התקציב או חוק ההסדרים ושם זה יקבל אולי – אנחנו לא יודעים – ביטוי.

יוסי יונה: אנחנו לא יודעים איזה יחסי גומלין יש בין העובדה שאנחנו מחר נעביר את החוק הזה בכנסת לבין מה יהיה בחוק ההסדרים, או אם בכלל הדבר הזה יבוא לידי ביטוי בחוק התקציב.

יוסי יונה: לכן זה משאיר את זה כלקונה ריקה.

יוסי יונה: אתה יכול לבוא ולומר, אני מכבד את דבריך, אתה אומר: תשמעו, אין תקדים כזה שאיזשהו סעיף תקציבי מהסוג הזה נכנס לחוק, אבל אנחנו עכשיו מסתכלים כל פעם מנקודת מבט של מה זה עושה לתושבים.

יוסי יונה: אם אין ארנונה, מה זה עושה לתושבים.

יוסי יונה: אם לא תהיה קרן, מה זה עושה לתושבים.

יוסי יונה: האם בסופו של יום נניח באופן היפותטי, בהיעדר פתרון לבעיה הזו של ארנונה ובהיעדר קיומה של הקרן הזאת, עד כמה אנחנו מפירים את האיזון כאשר אנחנו באים לנסח את החוק הזה כך שהוא ייצור איזשהו מאזן אופטימלי של אינטרסים שאכן בראש ובראשונה זה מיועד לדיירים ומצד שני אנחנו לא רוצים לקפח חס וחלילה את האינטרס של היזמים, אבל עולה איזשהו חשש שבסופו של יום הניסוח הסופי של החוק ייצור מצב כזה שבכל זאת התושבים יקופחו והיזמים יצאו נשכרים באופן מאוד מופלג.

יוסי יונה: אני אגיד זאת, אדוני היושב ראש, וחשוב לי לומר את הדברים הללו ולו לשם מהלך ההיסטוריה.

יוסי יונה: זה יהיה הדבר הנורא ביותר כי אף אחד לא שמח לאידו של מישהו ובעוד 10-15 שנים נבוא ונאמר אדוני היושב ראש, אמרנו לך.

יוסי יונה: היינו מאוד מעוניינים לא להגיד לך אמרנו לך ומבעוד מועד אנחנו אומרים את זה.

אלי כהן: לפי הסטטיסטיקה, הסיכוי שבעוד עשר שנים תגיד לי אמרנו לך, לא גבוה.

יוסי יונה: אתה חושב?

יוסי יונה: למה?

יוסי יונה: אני צופה לך דווקא עתיד מזהיר בפוליטיקה.

אלי כהן: גם אני חייב להודות שאתה פרלמנטר מצוין.

יוסי יונה: אנחנו מרעיפים זה על זה מחמאות וברוח טובה מטיחים ביקורת זה בזה אבל זה בסדר.

יוסי יונה: לכן אני אומר אדוני היושב ראש, אני לא רוצה שיהיה מצב כזה שתהיה כאן בכייה לדורות.

יוסי יונה: שים לב מה אמרת לחברי חיים ילין שיושב כאן לצדי במושב הקודם.

יוסי יונה: אמרת לו: הגמל אינו רואה את הדבשת.

יוסי יונה: אתה יודע שזאת אמירה – סליחה שאני אומר את זה בצורה כזאת - - -

אלי כהן: אגב, אני אמרתי את זה לזכותו של לפיד.

יוסי יונה: זאת לא המטפאורה הטובה.

אלי כהן: אני אגיד לך למה.

אלי כהן: כשאתה נמצא במדבר, דבשת היא דבר חיובי.

אלי כהן: בסוף היום אני חושב שאותו גוף מיניסטריאלי נושא באחריות ובסמכות וצריך להביא תוצאות.

יוסי יונה: בסדר, אבל אתה יודע באיזה הקשר זה היה.

חיים ילין: בוא נסכם שיש גמל עם שתי דבשות.

אלי כהן: סיכמנו.

יוסי יונה: מעניין מה ההקשר שבו נאמרו הדברים.

יוסי יונה: חיים ילין הטיח לא יודע אם בך אבל נגיד ביישות המטפאורית שנקראת החוק הזה שאנחנו מתנגדים לכך שראש הרשות ימונה ללא מכרז ואתה הטחת בו ואמרת לו את העניין של הדבשת.

חיים ילין: עשינו בירורים בכל המפלגה ובכל הסיעה לא היה דבר כזה.

אלי כהן: יושב ראש מטה הדיור שלכם נבחר במכרז?

אלי כהן: תבדוק.

חיים ילין: לא היה.

חיים ילין: אני אומר לך, עשו בירורים במשך שעתיים.

יוסי יונה: בכל אופן, אדוני היושב ראש, העמדה הרשמית של יש עתיד היא להד"ם.

חיים ילין: גם לכם יש עמדה.

יוסי יונה: כן.

יוסי יונה: אני חושב שיש לנו חברי הוועדה בעיה מאוד מאוד גדולה עם העניין הזה שימונה אדם ללא מכרז.

יוסי יונה: שים לב אדוני היושב ראש, תראה איזה ויתורים עשינו.

אלי כהן: אני בינתיים לא גיבשתי את דעתי בנושא הזה.

חיים ילין: של הגמל או של הדבשת?

אלי כהן: בנושא הגמל אני מוכן לשקול.

אלי כהן: בנושא הדבשת עדיין לא גיבשתי את דעתי מכיוון שכפי שאנחנו רואים יש חוסר הסכמה בין משרדי הממשלה.

אלי כהן: אחרי שמשרדי הממשלה יסכימו, אני אתן את דעתי למה שהם יציעו.

יוסי יונה: אז אני כאן רוצה לברך את עמדתו של משרד המשפטים והיועצים של משרד המשפטים שמביעים, כפי שהבנתי, התנגדות ממש גורפת ונחרצת לעניין הזה.

יוסי יונה: אדוני היושב ראש, זה להוסיף חטא על פשע או פשע על חטא, אני לא יודע איך אומרים נכונה את הביטוי הזה.

אלי כהן: בתור פילוסוף?

אלי כהן: אפילו באנגלית אתה יכול להגיד לנו.

יוסי יונה: גם בערבית אבל עכשיו זאת לא הסוגיה המרכזית.

יוסי יונה: אני אומר דברים בניחותא אבל קח אותם, הם דברים קשים.

יוסי יונה: אנחנו עשינו איזשהו מסלול כזה של נסיגות.

יוסי יונה: בהתחלה הייתה מועצה ציבורית אליה אמור להיות ראש הרשות כפוף והנה עכשיו נעלמה לה המועצה הציבורית.

יוסי יונה: מה יש לנו עכשיו?

יוסי יונה: ועדה מייעצת.

יעל כהן-פארן: מליאת הרשות הייתה.

יעל כהן-פארן: היא נמחקה.

יוסי יונה: כן.

יוסי יונה: נמחקה.

יוסי יונה: מהמליאה לא נותר זכר.

יוסי יונה: ביקשנו שיהיה איש מקצוע או אשת מקצוע, עובד סוציאלי, שילווה את הפרויקט הזה, והאמן לי, אלי, באמת, אתה יודע, אני לא פונה אליך במובן שכאילו אנחנו משני צדי המתרס כי אני באמת ובתמים יודע שמעייניך נתונים לאינטרס הציבורי, באמת, ולכן הוויכוח בינינו הוא ויכוח כזה בין אנשים שיש להם אותה מטרה.

אלי כהן: אני מסכים אתך.

יוסי יונה: אבל עדיין עת הלכנו לנווה דוד בחיפה וראינו את המצוקה שלהם וראינו את הבלבול, שזה גם מתקשר לכל הנושא הזה חוק הדייר הסרבן, וראינו באיזו מצוקה הם נמצאים, בחוסר אונים, בחוסר ידע והמארגנים למיניהם והיזמים למיניהם פשוט – איך אני אגיד זאת?

יוסי יונה: – עוטים עליהם כמוצא שלל רב, כמו טרף קל.

יוסי יונה: באמת.

יוסי יונה: האנשים האלה נמצאים שם בחוסר אונים ואם לא יהיה להם את הליווי המקצועי הזה, הם ייפגעו.

אלי כהן: אני חייב להודות שבחלק מהדברים אנחנו חלוקים.

אלי כהן: אין לי ספק שכוונותיך הן ענייניות וטובות ואני חושב שחלק גדול מההערות, בעיני לפחות, המהותיות, כמו הנושא של הדיור הציבורי, קרקע משלימה, מניעת ציפוף, אפרופו הערותיה של חברת הכנסת כהן-פארן, בהחלט נכנסו והן בעיני המהותיות.

אלי כהן: נוסף לזה, לצורך העניין, צריך לזכור שאנחנו פעלנו לעודד הקמה של מינהלות עירוניות נטולות רווח מתוך מטרה שיהוו מוקד ידע לדיירים.

אלי כהן: בנוסף לכך נדון היום בוועדה שאתה גם חבר בה הנושא של חוק המארגנים.

יוסי יונה: אני דיברתי עכשיו על העניין הזה של עובדת רווחה, עובדת סוציאלית, וכאן גם נעשתה עבודה מאוד משמעותית במשרד הרווחה וחבל מאוד שלא הייתה איזושהי פעילות אינטגרטיבית בין העבודה המופלאה שנעשתה במשרד הרווחה בעניין של התחדשות עירונית.

יוסי יונה: יש כאן שני משרדי ממשלה, מדוע שלא יעבדו בהרמוניה?

יוסי יונה: אם לא בהרמוניה, לפחות בסינרגיה מסוימת.

יוסי יונה: יש כאן אנשים שזו המומחיות שלהם והם הודרו מתוך התהליך הזה.

<עירית בשן: לא.

<עירית בשן: הם לא הודרו.

יוסי יונה: את רוצה להגיד משפט גברתי ברשותו של היושב ראש?

אלי כהן: בבקשה.

<עירית בשן: אין הדרה מהתהליך.

<עירית בשן: אין משאבים בשביל לעשות את כל מה שצריך.

אלי כהן: היא ממשרד הרווחה ולא ממשרד הבינוי ואני לא בטוח כמה היא מבינה, אבל בסדר גמור.

חיים ילין: זאת תשובה מאוד פוליטית.

יוסי יונה: בגלל שהיא מהרווחה.

יוסי יונה: אני ידעתי שהיא ממשרד הרווחה.

חיים ילין: משתפים אתכם אבל לא נותנים תקציבים.

חיים ילין: זה מה שאת אומרת.

אלי כהן: אני יכול להגיד לך שאני חושב שבמשרד הבינוי והשיכון, גם בקטע הזה כאן, עינת גנון עושה ימים כלילות, מטפלת בכל פרויקט ופרויקט.

יוסי יונה: אם זה ימים כלילות, היא ישנה כל הזמן.

אלי כהן: אני באופן אישי מפנה אליה לא מעט אנשים.

אלי כהן: היא הולכת, היא נפגשת לצורך העניין ואני אומר לך שאני חושב שאין לי ספק שאת פירות ההשקעה שעושים בימים אלה, שהתחילו ואני מניח לפני זמן מה במשרד הבינוי והשיכון, אנחנו נראה אותם.

אלי כהן: ייאמר לזכותם שהם מתקדמים בלי לחכות.

יוסי יונה: מה היינו רוצים שבאמת יהיה, ולכן עוד פעם, זה כל הזמן - הדברים לא נאמרים בעלמא – חוזרים לעניין הזה של הקרן.

יוסי יונה: לו היו באמת ובתמים מייעדים או מקצים משאבים לקרן הזו שדואגת בין היתר גם אולי לנושא של הארנונה, למרות שאני לא יודע אם זה בדיוק המקור - - -

אלי כהן: מעין, תוכלו להגיד לנו מה הצפי להשקעה?

אלי כהן: משהו שאתם יודעים להגיד היום?

<מעין נשר: מה הצפי להשקעה?

אלי כהן: אתם לצורך העניין מבקשים חלף קרן ואמר כאן ערן בזמן שהיית, אולי קצת לפני, שלצורך העניין מתכוונים להשקיע לא מעט משאבים בנושא, שזה יהיה במסגרת סעיף תקציבי.

אלי כהן: האם אתם יודעים לומר מה הסכום שיהיה בשנתיים בתקציב הדו שנתי?

<מעין נשר: אנחנו ערב דיוני תקציב 2017 ו-2018 שהוא תקציב דו שנתי ואחד הדברים המרכזיים כמובן בשיח מול משרד השיכון ושאר משרדי הממשלה היא השאלה על גובה ההשקעה התקציבית.

<מעין נשר: להגיד כרגע מה ייסגר ומה יוחלט ומה תחליט הממשלה ומה תחליט גם הכנסת שאמורה לאשר את התקציב, אני לא יכולה.

אלי כהן: ברור שלא.

אלי כהן: אני אשמח מאוד אם עד הישיבה הבאה תוכלו לתת אינדיקציה.

אלי כהן: כמובן שהאינדיקציה כפופה לאישור הממשלה ולאישור הכנסת.

אלי כהן: כמובן האינדיקציה הזאת לא מחליפה את כל האורגנים שצריכים לקבל אבל אם תוכלו לתת אינדיקציה כי אז אני חושב שאולי חברי הכנסת ישקלו את הנושא בדעתם.

יוסי יונה: אתה יודע, לפחות אני יודע את ההסתייגות העקרונית של פקידי משרד האוצר או בכלל אולי של אנשים שמנסחים את החוק עד כמה ניתן להכניס ללשון החוק את העניין של מסגרת תקציבית.

יוסי יונה: לכן חשבנו בזמנו, אני לא יודע מה יש לתומר לומר על העניין הזה, ואמרנו שיכול מאוד להיות שבמקום שנגיד כסף, נגיד איזה פונקציות בלי שננקוט מה הסכום שנדרש לכך.

יוסי יונה: צריך בכל מינהלה עובדת רווחה, צריך ייעוץ מקצועי, צריך זה וצריך זה ואחר כך נחשב את העלויות אבל לפחות יהיה משהו, שתהיה לנו איזושהי ערבות שאכן האינטרס הציבורי הרחב – במקרה הספציפי, האינטרס של הדיירים – אכן יעוגן בצורה הטובה ביותר וגם אם לא באמצעות כסף, שנגיד סכום, נגיד לפחות פונקציות.

יוסי יונה: מה אתה אומר על כך אדוני היועץ המשפטי?

יוסי יונה: זה אפשרי?

יוסי יונה: ברשותך אני שואל אותו.

אלי כהן: תשאל אותו.

<תומר רוזנר: זה אפשרי.

<תומר רוזנר: הכול אפשרי.

<תומר רוזנר: המחוקק יכול להחליט מה הוא רוצה מבחינת איך שהדברים ייראו ומה הדברים שייכתבו.

<תומר רוזנר: אני לא חושב שזה משהו שיסייע למסגר את התקציב בו מדובר כי ממילא כשבאים לתקצב חוק שעבר בכנסת, מה שאמורים לעשות זה לסקור את הפונקציות, את החובות ואת התפקידים שהחוב הזה מטיל, ולהעריך כמה הם יעלו.

יוסי יונה: אי אפשר להכניס כסף אבל לפחות להגיד פונקציות.

<תומר רוזנר: גם זה לא נכון שאי אפשר.

<תומר רוזנר: אפשר אבל לא מקובל.

<תומר רוזנר: אמרתי, הכול אפשרי.

<תומר רוזנר: יש חוקים, יש דוגמאות לא רבות של חוקים שיש בהם פירוט תקציב.

<תומר רוזנר: זה לא שזה בלתי אפשרי אבל זה לא מקובל וברוב החוקים אין את זה.

<תומר רוזנר: לגבי הנושא שאתה אומר, אני לא יודע.

<תומר רוזנר: החוק הזה הרי לא מתייחס לפרויקטים פרטניים ואומר מה צריך להיות בפרויקט, האם כמו שאתה אמרת עובד רווחה, עובד זה או עובד אחר.

<תומר רוזנר: כלומר, אין איזו חבילת סל שאתה יכול להגיד שזה מה שהחוק הזה מציע לכל פרויקט.

יוסי יונה: אולי זה החיסרון.

<תומר רוזנר: יכול להיות, אבל אני אומר לך מה המצב העובדתי.

<תומר רוזנר: עובדתית החוק הזה לא מגדיר כרגע מהו הסל.

חיים ילין: אנחנו מתנפלים על תפקידים שהם העלות השולית ביותר שיש.

חיים ילין: אם אנחנו לוקחים מתחם שיש בו אלפיים יחידות דיור, שתי משרות שאנחנו צריכים אותן, זה כסף שולי לחלוטין.

חיים ילין: לעומת זאת, אם הם שילמו עד עכשיו אלף שקלים בשנה אחזקת בית ועכשיו צריכים לשלם 5,000 שקלים, קח את ה-4,000 שקלים לשנה כפול זה, זה מה שאנחנו מצפים שיהיה בקרן.

חיים ילין: אם מישהו מהאוצר מצפה שמשפחה פנסיונרית שעד עכשיו שילמה אלף שקלים ועכשיו תשלם 5,000 שקלים ואין לה מאיפה, על זה דיברנו בקרן.

חיים ילין: זאת הייתה המהות.

חיים ילין: עובד סוציאלי ופרויקטור, 400-500 אלף שקלים בשנה לשתי המשרות האלה על אלפיים יחידות דיור.

חיים ילין: אלה שטויות.

חיים ילין: באמת אני אומר.

יוסי יונה: אני שמח על המעורבות שלך חיים ילין.

חיים ילין: אנחנו יכולים להמשיך.

אלי כהן: חבר הכנסת יונה, אתה מדבר 14 דקות אבל כיוון שנכנסנו לדבריך, אני אתן לך עוד חמש דקות.

חיים ילין: אני מתנצל.

חיים ילין: הייתי חייב להתייחס.

יוסי יונה: אדוני היושב ראש, אני פשוט דוחה את ההתנצלות של חיים ילין כי הוא לא צריך להתנצל.

יוסי יונה: תודה רבה על ההערה.

יוסי יונה: אתה מבין מה הסיומת, הפינאלה של הדברים שלו?

יוסי יונה: מה בעצם הדאגה שלנו כאן?

יוסי יונה: שאם לא תהיה הקרן הזאת, בסופו של דבר הפרויקט הזה יכול להיות שהוא פרויקט הגליה.

יוסי יונה: אנשים שלא יוכלו לעמוד במחירים הגדולים של התחזוקה ועוד ועוד ועוד, יעברו למקום אחר.

חיים ילין: ימכרו את הדירה ויעברו למקום אחר.

יוסי יונה: יאלצו למכור את הדירה וינדדו למקומות שהם אזורי מצוקה.

יוסי יונה: לכן מאוד חשובים הדברים האלה כי אנחנו כולנו רוצים לבוא לקראת הדיירים ולהיטיב את תנאי החיים שלהם ולא בסופו של יום לגזור עליהם איזשהו דין של הדרה סוציו אקונומית לשוליה העניים של העיר הגדולה.

יוסי יונה: לכן זה חשוב לנו להגיד את זה.

יוסי יונה: לסיים את ההערה בעניין המכרז, אדוני היושב ראש.

יוסי יונה: זה באמת מאוד חשוב.

יוסי יונה: אני מדגיש שוב את החשיבות של העניין.

יוסי יונה: במתכונת הקיימת של החוק הזה, ואני יודע שזה עדיין שנוי במחלוקת או בצריך עיון כמו שהמשפטנים אומרים, בעניין של המכרז.

יוסי יונה: אם אנחנו נלך על פי הנוסח הזה ללא מכרז ולאחר שהורדנו את כל התנאים גם של מה שנקרא התאמה מקצועית, כי עכשיו זה אומר תואר אקדמי וניסיון מקצועי.

יוסי יונה: אני מכבד מאוד מורה ומורה למקרא ועכשיו הם יכולים להיות עם תואר אקדמי במקרא ועכשיו המינוי שלהם יהיה ראש הרשות הזאת כי יש להם תואר אקדמי.

חיים ילין: תואר אקדמי וכנראה גם מפלגתי.

יוסי יונה: בדיוק.

יוסי יונה: יש חשש.

יוסי יונה: אנחנו דואגים מכך שהוסרו המגבלות הללו ויש לנו גם את העניין הזה.

אלי כהן: שר צריך יותר מתואר אקדמי?

חיים ילין: לא.

חיים ילין: אנחנו יכולים לראות דפ"רים הכי גדולים במדינת ישראל בשלטון.

חיים ילין: זה המגוחך.

יוסי יונה: אני אענה.

אלי כהן: תשובה מהירה וקצרה.

אלי כהן: כן או לא? שר צריך תואר אקדמי?

יוסי יונה: לא.

יוסי יונה: שום כלום.

חיים ילין: תקשיב טוב – כלום.

אלי כהן: ראש רשות גם לא צריך תואר אקדמי.

אלי כהן: אם כן, שר לא צריך תואר אקדמי, יושב ראש מפלגה לא צריך תואר אקדמי וגם כאן.

יוסי יונה: אני אענה לך על האתגור החביב הזה.

חיים ילין: אתה יודע יפה מאוד שמי שאין לו תואר שני, הוא לא מתקבל לשום מכרז.

חיים ילין: מי מתקבל לאגף החינוך?

חיים ילין: ראש רשות יכול להיות אחד שאפילו לא יודע לקרוא.

אלי כהן: זה נכון לדעתך?

חיים ילין: אם הוא יודע לשמן את המערכת, הוא לא יודע לקרוא, הוא יכול להיבחר.

אלי כהן: לדעתך זה נכון שלראש רשות אין תואר?

חיים ילין: זה מה שיש.

אלי כהן: זה נכון לדעתך?

חיים ילין: לא.

אלי כהן: שר שאין לו תואר אקדמי, זה נכון לדעתך?

חיים ילין: כן.

אלי כהן: וראש ממשלה שאין לו תואר אקדמי, זה נכון לדעתך?

חיים ילין: תקשיב, הוא עושה לנו בית ספר לכולנו.

אלי כהן: לבוז'י יש תואר.

יוסי יונה: הבנתי.

יוסי יונה: זה היה קנטור.

חיים ילין: בסוף אני אתחיל לרכב על הגמל שהבאת לי.

יוסי יונה: אלי, אני אענה לך.

יוסי יונה: טוב שאנחנו מעלים את הדיון הזה והוא מאוד נעים לי.

יוסי יונה: היה מתח קבוע בין הדרג המקצועי לדרג הפוליטי.

אלי כהן: אגב, שלא תטעה.

אלי כהן: אני בעד שלראש הרשות יהיה תואר ושהאיש יהיה הכי ראוי והכי מקצועי.

אלי כהן: שלא יובן אחרת מדבריי.

חיים ילין: אתה רוצה אנשי מקצוע ברמה הגבוהה ביותר שקיימת.

חיים ילין: זה מה שאתה רוצה.

אלי כהן: אני מסכים.

יוסי יונה: העניין הוא שזה תפקיד מקצועי.

יוסי יונה: אם זה היה תפקיד נבחר, תפקיד נבחר ובדמוקרטיה אדם נבחר.

יוסי יונה: אבל כאן זה תפקיד מקצועי.

יוסי יונה: לכן ראש ממשלה לא צריך תואר, וראש מפלגה לא צריך תואר, וראש רשות לא צריך תואר וזה המחיר שהדמוקרטיה משלמת ולפעמים הוא לא כל כך גבוה.

יוסי יונה: בכל אופן, מה שצריך שיהיה לראש ממשלה ולראש רשות זה קומנסנס.

יוסי יונה: מנהיג צריך המון קומנסנס ולקחת אנשי מקצוע טובים לידו.

אלי כהן: אני חייב להגיד שאני מסכים גם להערה של חבר הכנסת ילין וגם להערה שלך שבהחלט צריך להיות איש מקצוע עם ניסיון.

יוסי יונה: בעניין הזה הורדתם גם את התנאים למה שאני מכנה בהגינות רבה היגיינה ציבורית.

יוסי יונה: גם זה חשוב שתהיה לנו גם היגיינה ציבורית וגם התאמה מקצועית.

יוסי יונה: ברגע שאתם מורידים את זה, אתם נותנים שיקול דעת גורף ומופלג לאדם שייבחר כראש הרשות וזה בהחלט לא מקובל עלינו.

יוסי יונה: אני לא יודע אם יש לי זמן אבל הגשתי את ההסתייגויות.

יוסי יונה: אתה מציע שאני אלך אחת אחת?

<תומר רוזנר: אתה לא חייב.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: על ההסתייגויות אנחנו נצביע.

אלי כהן: אני מבקש גם ממעין נשר וגם מעינת גנון לשבת עם חברי הכנסת, עם כל חברי הכנסת שהגישו הסתייגויות, טרם הישיבה ביום שני מתוך מטרה, כפי שאני חוזר ואומר שוב, לגבש כמה שיותר הסכמות.

יוסי יונה: הערה פרוצדורלית.

יוסי יונה: יש לנו הסתייגויות על הנוסח הקודם ויש לנו הסתייגויות גם על חלק מהדברים שתוקנו עכשיו.

אלי כהן: אתה יכול להגיש אותן עד מחר.

אלי כהן: הנושאים שהתווספו היום, גם הנושא של ראש רשות – יש כאן חוסר תאימות בין הממשלה – אתה יכול להגיש הסתייגויות גם על זה.

יוסי יונה: בסדר.

יוסי יונה: רק לסכם את דבריי.

יוסי יונה: ההסתייגויות שאני מוסר לכם או מציג אותן הן בשם סיעת המחנה הציוני וגם בשם אורלי לוי, יש עתיד ו-מרצ.

דב חנין: והרשימה המשותפת.

יוסי יונה: והרשימה המשותפת.

יוסי יונה: גם הסתייגויות של חברות וחברי הסיעות האחרות, הן גם הסתייגויות שלנו.

יוסי יונה: דבר שני, יש לי כאן לפני הסתייגויות של אורלי לוי.

יוסי יונה: אני רוצה לומר שהן הוגשו ושזה יהיה בפרוטוקול.

יוסי יונה: אריאלה רושמת שההסתייגויות של אורלי לוי אבקסיס הוצגו כאן ושהן גם בשם הסיעות האחרות?

יוסי יונה: תודה רבה.

יוסי יונה: תודה רבה לך אדוני על הסבלנות שלך.

אלי כהן: תודה רבה.

<תומר רוזנר: אם אני יכול שתי הבהרות.

<תומר רוזנר: חתימות כמובן ולגבי חבר הכנסת ילין, יועצתך הבכירה אמרה שאתם עדיין מתלבטים בשאלה אם ההסתייגויות הן מטעם סיעתך.

חיים ילין: ההסתייגויות הן שלי, לא של הסיעה, וזה מסיבה מאוד פשוטה.

חיים ילין: אנחנו מתמקצעים.

חיים ילין: זאת אומרת, מי שנמצא, הוא היחידי שידבר.

<תומר רוזנר: זה לא בשם יש עתיד.

חיים ילין: לא בשם יש עתיד.

חיים ילין: בשמי.

אלי כהן: אגב, אנחנו נצביע על ההסתייגויות גם אם הן בשם חבר כנסת או בשם סיעה.

חיים ילין: אתה עושה סיעתי כדי שיירשמו כולם וידברו כל הלילה.

חיים ילין: מקסימום ייתנו לי ללכת לישון ולהקריא לכם את פסוקו של יום בלילה עם האצבע.

אלי כהן: ברשותכם, עורך דין זמרת.

אלי כהן: לאחר מכן ביקשה חברת הכנסת מלינובסקי לומר שני משפטים ולאחר מכן יתייחס חבר הכנסת חנין.

אלי כהן: כרמית, את כמובן תוכלי לדבר וכמובן גם עינת גנון.

אלי כהן: יהודה, אנחנו מבקשים לשמוע את התייחסותך.

<יהודה זמרת: אני כרגע אדבר לגבי הארנונה.

<יהודה זמרת: ישבנו במהלך הזמן הרב שעמד לרשותנו מסוף הדיון הקודם ועד עכשיו על הסוגיה כולל התייעצות עם אנשי השלטון המקומי.

<יהודה זמרת: אנחנו מציעים – יש כאן

<יהודה זמרת: נוסח שעוד מעט אני אקריא אותו - ששר הפנים יקבע תנאים שבהתקיימם.

<יהודה זמרת: יש כאן שני נושאים שעלו, כאשר האחד הוא הנושא של השטח העודף שנוצר כתוצאה מהגדלת הדירה, והנושא השני הוא שינוי סיווג ביניהם.

<יהודה זמרת: אני לא אקריא את ההגדרות אלא אקריא את הסעיף עצמו כי הוא ייתן את הכוונה.

<יהודה זמרת: "שר הפנים יקבע תנאים שבהתקיימם מחזיק בדירת תמורה יהיה זכאי להנחה של עד מאה אחוזים מתשלומי ארנונה בעד שטח השווה להפרש שבין השטח החייב בארנונה בדירת התמורה לבין השטח שבעדו חויב המחזיק בארנונה בדירת המגורים הקודמת קודם מכירת הזכויות וזאת עד תום חמש שנים מהמועד הראשון שבו ניתן להטיל ארנונה על דירת התמורה ובשל דירת תמורה אחת".

<יהודה זמרת: אם מישהו קיבל שתי דירות, כמובן שרק על דירה אחת.

אלי כהן: מקובל.

אלי כהן: יפה מאוד.

<יהודה זמרת: התנאים האמורים יתייחסו בין היתר למצבו הכלכלי של המחזיק, לשנות אחזקתו בנכס שנהרס - האם הוא קנה אותו חצי שנה קודם – ולמעמדו בנכס האמור, בעיקר דיור ציבורי שבכל אופן חושבים שצריך קצת לאפיין אותו.

<יהודה זמרת: , לא כולם הם באותו מעמד.

<יהודה זמרת: אותה הוראה לגבי מה שנקרא "שר הפנים יקבע תנאים שבהתקיימם ככל שהועלה תעריף הארנונה בגין דירת תמורה בשל שינוי התעריף החל על האזור בו מצוי הנכס".

<יהודה זמרת: מה שנקרא, שדרוג סיווג.

<יהודה זמרת: "לא תחול העלאת תעריף הארנונה בשל השינוי האמור וזאת בנוגע לדירת תמורה אחת בלבד ועד תום חמש שנים מהמועד הראשון שבו ניתן היה להטיל את הארנונה בגין הנכס האמור".

אלי כהן: אני רוצה להגיד לך עורך דין זמרת שאני באמת מודה לך על העבודה ועל ההשקעה הרצינית.

אלי כהן: בהחלט אני מודה ואני חושב שיש כאן אמירה.

אלי כהן: לא היה לי ספק שאתם תתקדמו.

אלי כהן: באופן אישי החלק הראשון מקובל עלי ואני חושב שהוא מנוסח בצורה הגיונית.

אלי כהן: אני מבקש שני דברים.

אלי כהן: האחד, לגבי החלק הראשון, תקבעו תוך כמה זמן אתם מוציאים את התקנות, ולגבי החלק השני, אני מבקש שייקבע זמן מינימלי.

<יהודה זמרת: עוד לא סיימתי להקריא את החלק השני.

<יהודה זמרת: "שר הפנים יקבע תנאים שבהתקיימם, ככל שעולה תעריף הארנונה בגין דירת תמורה בשל שינוי בתעריף החל על האזור בו מצוי הנכס, לא תחול העלאת תעריף הארנונה בשל השינוי האמור וזאת בנוגע לדירת תמורה אחת בלבד ועד תום חמש שנים מהמועד הראשון שבו ניתן היה להטיל את הארנונה בגין הנכס האמור".

<יהודה זמרת: אנחנו הגבלנו את זה לחמש שנים.

<יהודה זמרת: באנו ואמרנו שלא נקבע את זה לעשרים שנים וחמש שנים היה נראה לנו שהוא יעבור, ימכור, יעשה, אי אפשר להקפיא עכשיו לשלושים שנים את העלאת התעריף.

<יהודה זמרת: "התנאים האמורים יתייחסו בין היתר למצבו הכלכלי של המחזיק, לשנות אחזקתו בנכס שנהרס ולמעמדו בנכס האמור", כי אני חושב שבכל מקרה צריך לעשות הבחנה.

אלי כהן: עורך דין זמרת, אני חייב שוב לציין שעשית עבודה רצינית.

אלי כהן: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות של הייעוץ המשפטי.

<תומר רוזנר: מעבר לקציבת הזמן, כמובן שהסתמכות כזאת בדיני הארנונה כדי ליצור את אחידות דיני הארנונה, סמכות לתת הנחות ופטורים מהסוג הזה היא סמכות של שר הפנים ושר האוצר יחדיו.

<יהודה זמרת: לא.

<יהודה זמרת: סמכות לתת הנחות היא סמכותו של שר הפנים בלבד.

<יהודה זמרת: תקנות ההנחה מארנונה נעשות על ידי שר הפנים בלבד.

<תומר רוזנר: אם זה כך, אין בעיה.

חיים ילין: צו ארנונה זה שר האוצר ושר הפנים.

חיים ילין: הצו.

<יהודה זמרת: צו הארנונה, היתרים, שני השרים.

<יהודה זמרת: הנחות מארנונה, עדיין סמכותו של שר הפנים.

<תומר רוזנר: עדיין אני לא בטוח, אבל אם אתה אומר, אני לוקח את מה שאתה אומר.

יוליה מלינובסקי: זה נשמע מצוין.

אלי כהן: אני חושב שהוא באמת הביא נוסח איכותי.

<תומר רוזנר: הדבר השני, כמובן צריך אישור של ועדת כנסת ואנחנו מציעים את ועדת הפנים אבל אפשר גם ועדת הכספים, מה שתרצו.

<תומר רוזנר: כך מקובל בתקנות הנחה מארנונה.

<יהודה זמרת: תקנות ההנחה מארנונה לא טעונות אישור ועדת הפנים של הכנסת.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: ועדת הכספים.

<יהודה זמרת: אני מנסה לייעל הליכים.

אלי כהן: בוא נסכם שאם לא צריך, אנחנו כמובן לא מבקשים.

<יהודה זמרת: תקנות הנחה מארנונה, לא מחייבות.

<תומר רוזנר: תחליטו מה שתחליטו.

אלי כהן: אני רוצה לסייע לאנשים.

<תומר רוזנר: הדבר השלישי הוא כמובן קציבת לוח זמנים.

<תומר רוזנר: לגבי פרטי ההסדר נתייחס עת נראה אותו כתוב בצורה מסודרת.

אלי כהן: עורך דין זמרת, אני מבקש שהערב יגיע הנוסח כדי שנפיץ אותו לחברי הוועדה.

אלי כהן: שנית, התייחסותך להערה האחרונה של היועצים המשפטיים שגם אני ציינתי אותה.

אלי כהן: תוך כמה זמן יוציא השר את התקנות?

<יהודה זמרת: תשעה חודשים?

<יהודה זמרת: זה הליך מורכב.

אלי כהן: תשעה חודשים, עלי זה מקובל.

יוליה מלינובסקי: זה יותר מדי זמן.

אלי כהן: תשעה חודשים, זה סביר ואני בטוח שהשר דרעי יעשה מאמץ.

אלי כהן: עורך דין זמרת, תודה רבה.

אלי כהן: אם יש התייחסויות לנושאים של הארנונה בלבד, בבקשה.

חיים ילין: יהודה, אני באמת מברך אותך אבל עדיין יש לי שאלה.

חיים ילין: אנחנו הרי משדרגים את כל האזור, מבחינת העירייה לצורך העניין, אם היה עד היום שצ"פ איקס, היום יש ואי.

חיים ילין: זאת אומרת, רמת ההוצאות של העירייה עולה.

<יהודה זמרת: אני מודע לעובדה ולכן אנחנו מלכתחילה חשבנו שנכון להשאיר לכל רשות מקומית את שיקול הדעת.

חיים ילין: הם יצטרכו להעלות את הארנונה.

חיים ילין: יש סתירה לוגית בין התקנה הזאת שהשר יוציא לבין זה שהם יצטרכו להעלות את הארנונה.

<יהודה זמרת: בגלל הסיווג?

חיים ילין: לא.

חיים ילין: כדי להחזיק את השכונה הזאת שעכשיו היא פאר היצירה.

חיים ילין: מה שיכול לקרות ומזה אני מודאג זה שכדי לאזן את הדבר הזה, תמורת זה ששר הפנים הקפיא נגיד לחמש שנים את כל המתחם הזה מבחינת העלאת הארנונה - - -

<קריאה: לא לכולם.

<קריאה: רק לזכאים.

חיים ילין: יצא מצב שהוא יעלה ארנונה במקומות אחרים, כדי לאזן את זה.

חיים ילין: אם הוא מקבל מענק איזון כי זאת עיירת פיתוח, אז אין בעיה.

חיים ילין: משרד הפנים צריך להכניס יד לכיס.

<יהודה זמרת: אני כבר אומר שמי שישלם את הנטל, ברגע שיש הנחה לאחד, זאת העלאה לאחר.

<יהודה זמרת: זאת החלטה של הכנסת, אבל בסופו של יום ברגע שהוצאות יעלו, האחזקה תעלה, הרשות תהיה צריכה להביא את הכסף.

<יהודה זמרת: היא תהיה צריכה לפתור את הבעיות שלה, או לנסות לצמצם שירותים במקום אחר או לבוא ולומר שהיא מעלה את הארנונה לחדשים כאן במתחם הזה כדי לממן את האחרים.

<יהודה זמרת: אני כבר אומר שזה המחיר.

חיים ילין: הבעיה שלנו כרגע היא רק דבר אחד, איך אנחנו מגינים על כך שאף אחד לא ייתבע על ידי זה שיש כאן אזרחים תושבים ותיקים שמקבלים את ההנחה והחדשים לא מקבלים.

חיים ילין: זאת אומרת, איך אנחנו כותבים את זה בצורה כזאת שלא מביאים את הדיון הזה לבית המשפט.

חיים ילין: אני מודאג מכך.

חיים ילין: שמעתי מה יהודה אומר.

<תומר רוזנר: ההבחנה בין מחזיקים שונים בדין היא הבחנה שקיימת לפי קריטריונים שונים, לעתים קריטריונים שנוגעים לרמה האישית של אותו מחזיק, לעתים קריטריונים שנוגעים לנכס שבו מדובר ולעתים הם נוגעים להיסטוריה של הנכס בו מדובר ולעוד דברים אחרים.

<תומר רוזנר: הבחנה כזאת היא הבחנה מותרת, אם היא מטעמים ענייניים וכולי והיא סבירה.

<תומר רוזנר: לכאורה על פני הדברים, בלי לקבוע מסמרות, אני יכול להגיד שנראה שיש כאן טעמים סבירים להבחנה בין הדיירים בעקבות ההיסטוריה של הנכס.

<תומר רוזנר: הדיירים הקיימים "הקריבו" את הנכס הקיים שלהם לטובת הציבור במובן הזה שהם הסכימו לפנות את הדירה הישנה ולאפשר התחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: נכון שהם מקבלים גם דירת תמורה, אבל כדי להבטיח את האינטרס הציבורי של מה שאמר חבר הכנסת יונה, שלא תהיה הגליה, יש כאן אינטרס ציבורי לגיטימי שאומר שאנחנו לא נחייב אותם בתוספת בתמורה מוגבלת.

<תומר רוזנר: לא לכל החיים אלא רק אם הם היו מחזיקים קודם.

<תומר רוזנר: אם אתה משקיע, לא תקבל את זה.

יוסי יונה: חריגה סבירה מעיקרון השוויון.

<קריאה: העדפה מתקנת.

<יהודה זמרת: כמובן שאם תהיה קרן, אנחנו מצפים שהרשויות המקומיות יקבלו שיפוי מסוים.

<תומר רוזנר: תשובה נוספת לחבר הכנסת ילין.

<תומר רוזנר: מכיוון שבמתחמים האלה, ברוב הדירות, תמיד יותר ממחצית הדירות יהיו דירות חדשות שלא היו מוחזקות קודם על ידי דיירים במתחם, לכן לאותם דיירים חדשים אין את ההגבלה הזאת שתחול.

חיים ילין: לכן שאלתי משפטית אם אפשר להגן על זה.

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: אני הצגתי את הדברים.

יוסי יונה: החוק הזה הוא ישים משעה שהוא עבר בכנסת.

יוסי יונה: נאמר כאן לגבי התקנות על הארנונה שיהיו תוך תשעה חודשים.

יוסי יונה: אני תוהה, אני לא אומר משהו שהוא חד משמעי, אני מניח שלא תהיה בעיה בעניין הזה של עסקאות חדשות אפילו שהחוק עבר ונעשו פעולות של התחדשות עירונית והעובדה שעדיין התקנות אינן בתוקף.

יוסי יונה: האם זה יכול ליצור בעיה?

<יהודה זמרת: לא בטוח עד כמה עסקאות כל כך יושפעו מהדבר הזה.

יוסי יונה: ענית לי.

יוליה מלינובסקי: צריך להגיד שאם יהיו פרויקטים שיקומו לפני התקנות, התקנות יחולו עליהם.

<תומר רוזנר: זה לא אפשרי.

חיים ילין: החוק הזה הוא מהיום והלאה ולא לגבי מה שהיה.

יוליה מלינובסקי: זה ברור.

<עינת גנון: למשפחה שתעבור מחר בבוקר ותתאכלס בפרויקט חדש, ברור שעול של תשעה חודשים, תשלום ארנונה גבוה, מבחינתה זה משמעותי.

חיים ילין: אם אתם אומרים שהחוק חל רטרואקטיבית - - -

<תומר רוזנר: הדבר היחיד שאפשר לעשות זה במועד כניסתו של החוק לתוקף.

<תומר רוזנר: אם יהיו פרויקטים שעדיין לא עברו חמש שנים ממועד אכלוסם והם פרויקטים מן העבר, יחולו עליהם באופן יחסי לאותה תקופה שנשארה להם עד החמש שנים.

<יהודה זמרת: לא הקראתי את ההגדרות.

<יהודה זמרת: הכוונה היא כמובן רק למתחמי פינוי ובינוי, מיסוי ורשויות מקומיות.

<יהודה זמרת: לא תמ"א 38.

יוליה מלינובסקי: בדיוק על זה דיברנו.

<יהודה זמרת: אני חושב שהמתחמים האלה, זה הפרויקט וזאת העלות.

<יהודה זמרת: אני לא יודע מה יהיה בהגדרה הסופית של התחדשות עירונית בכלל החוק הזה, אבל בוודאי כאן זה המתחם.

אלי כהן: למה זה משנה?

<יהודה זמרת: כי אני אומר שאני לוקח משפחה שנמצאת בתוך פרויקט של בינוי ובינוי עם מערכות כאלה, עם כל מה שנמצא, ואני אומר שזה בעל כורחכם.

<יהודה זמרת: תמ"א 38 עובדת עם קודים אחרים.

אלי כהן: דמיין שהבית של מישהו נבנה בלי ממ"ד וצריך לחזק את הבית ולבנות לו ממ"ד.

אלי כהן: מה נגיד לו? שיש לו עונש?

<יהודה זמרת: לכאורה אדם יכול לבוא ולומר שרוצים להעניק לו דירה בת ארבעה חדרים, הוא רוצה שלושה, לא רוצה לגדול.

<יהודה זמרת: בן אדם מבקש לקחת את הממ"ד, הוא רוצה לגדול.

<תומר רוזנר: מה זה רוצה לגדול?

אלי כהן: המדינה רוצה שהוא יגדל.

<יהודה זמרת: אני מאוד בעד שהמדינה תשפה את הרשויות המקומיות בנושא הארנונה.

<יהודה זמרת: אין לי בעיה שהמדינה תיתן אבל אני אומר שגם כך אני לוקח את הרשויות המקומיות, לא מעניק להן שיקול דעת אלא כופה עליהן את ההנחה הזאת.

<יהודה זמרת: אתה אומר במתחמי פינוי ובינוי פרויקטים שהרשויות גם לקחו אותם, יש להן באמת תמורה כלל עירונית ברמה מאוד גבוהה, אני מבין את העילה הציבורית להעמיס את זה על הציבור, את הפסד ההכנסות.

<יהודה זמרת: אבל תמ"א 38, זה לא באיזון הנכון ביניהם.

<יהודה זמרת: מישהו לקח פרויקט בודד בתוך דירה.

<יהודה זמרת: בתמ"א 38 כבר יש לי פטור בהיטל השבחה.

<יהודה זמרת: הרשויות בלאו הכי נמצאות בגירעון מתחילת הדרך ואני גם אעמוס את זה עליהם?

<יהודה זמרת: מאיפה יממנו?

אלי כהן: מה לגבי מסלול מיסוי?

<יהודה זמרת: גם בפנים.

<יהודה זמרת: מתחמי פינוי ובינוי, גם מיסוי וגם התחדשות עירונית.

אלי כהן: עורך דין זמרת, הסוגיה הזאת מוצתה.

אלי כהן: אני רוצה להודות לך על ההשקעה וכמובן גם להודות לשר דרעי.

אלי כהן: אני כן מבקש שלפני שאתה שולח את הנוסח, כן תשקלו את הנושא של תמ"א 38.

אלי כהן: שוב, יש אנשים מסוימים שלא יכולים לעשות פינוי בינוי ועושים להם באזור מסיבות כאלה ואחרות תמ"א 38.

אלי כהן: אני לא מוצא לצורך העניין טעם להפלות אותם.

אלי כהן: אני מניח שגם כך אתם תכניסו לצורך העניין לחוק ואני בעד, זה הגיוני, סעיפי הכנסה או מבחנים שיבחנו איזה אוכלוסיות זכאיות.

אלי כהן: שוב, אנחנו נחכה לראות את הנוסח שלכם.

<יהודה זמרת: גם שינוי סיווג, אני רק מרחיב את שינוי הסיווג, שלא יהיה סיווג שאתה לוקח אזור שהיה פעם מתחם ענק של פינוי ובינוי ומשנה את הסיווג שלו.

<יהודה זמרת: הוא בתוך איזה בניין, 12 דירות וכל האזור מסביבו בכלל הרי לא קשור.

<יהודה זמרת: אלה דירות יוקרה והיה צריך להתאים אותן.

<יהודה זמרת: אז מה אני אגיד, שהוא ייהנה ממה?

<תומר רוזנר: לא הבנתי.

<יהודה זמרת: היה אזור שלם עם דירות יוקרה.

אלי כהן: אני חייב לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת חנין.

חיים ילין: בשדרות הייתה תמ"א 38 אבל מיגנו כחלק מהמיגון של עוטף עזה.

חיים ילין: בגלל שאלה בניינים עם שלוש קומות, היו צריכים לחזק גם את המבנה.

חיים ילין: אז לא קראו לזה תמ"א 38.

חיים ילין: בסופו של דבר הדיירים קיבלו כולם ממ"ד על קומות.

חיים ילין: חבר'ה, הם כולם משלמים ארנונה.

חיים ילין: כולם משלמים ארנונה.

אלי כהן: עורך דין זמרת, אני אומר שוב, תודתי גם לך וגם לשר דרעי.

אלי כהן: תשקלו את הנושא.

אלי כהן: אחרי חבר הכנסת חנין יתייחסו משרדי הממשלה ובזה נסיים את הדיון.

יוליה מלינובסקי: הבטחת לי זכות דיבור.

אלי כהן: חבר הכנסת חנין, שלוש דקות, ולאחר מכן חברת הכנסת מלינובסקי.

דב חנין: תודה אדוני היושב ראש.

דב חנין: לצערי הגדול אני לא יכולתי להשתתף בימים האחרונים בישיבות הוועדה.

דב חנין: הנושאים בהם עוסקת הוועדה הם חשובים מאוד והחוק הזה, יש לו משמעות גדולה.

דב חנין: יש לו השלכות חברתיות והוא יכול לגעת בחיים של אנשים.

דב חנין: אנחנו צריכים לעשות כל מאמץ כדי שהנגיעה הזאת לא תגרום לאנשים נזקים וכדי שאנחנו לא ניצור כאן תוצאות חברתיות שאנחנו לא מעוניינים בהן.

דב חנין: במצב שנוצר, כאשר לא השתתפתי בדיונים, אני חושב שזה לא יהיה הוגן מצדי כרגע לפתוח בארגומנטציה בנושאים שאני מניח שהוועדה עסקה בהם מתוך הכרות עם עמדותיהם של חבריי ולכן אדוני היושב ראש, אני רוצה ברמה הפורמלית להגיד שהרשימה המשותפת, אנחנו כמובן מעבירים את החתימות, בנוסף להסתייגויות שלנו שהעברנו, אנחנו גם מבקשים להצטרף להסתייגויות של חברות הכנסת אורלי לוי אבקסיס, תמר זנדברג, יעל כהן-פארן, חבר הכנסת יוסי יונה וחבר הכנסת חיים ילין.

דב חנין: זה כמובן בנוסף להסתייגויות שאנחנו הגשנו בשם עצמנו.

דב חנין: אם וככל שהדיון יימשך, אני שומר לעצמי את הזכות להתייחס לאותם דברים שהוועדה תמשיך ותעסוק בהם.

אלי כהן: אחרי היום לא יהיו יותר דיונים.

אלי כהן: הדיון הבא שיהיה יתייחס אך ורק להצבעות בגין הסתייגויות שהוגשו על ידי חברי הכנסת.

<תומר רוזנר: לגבי הארנונה הם יכולים להגיש הסתייגויות.

אלי כהן: על הארנונה ועל הדברים שיתווספו היום בנוסח.

אלי כהן: רק על הדברים שיתווספו היום בנוסח יהיה אפשר להגיש.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי.

אלי כהן: שלוש דקות גברתי.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה כבוד היושב ראש.

יוליה מלינובסקי: הנושא של הארנונה הציף לנו את הבעיה עליה דיבר חבר הכנסת יעקב אשר וגם אני נגעתי בה בנושא ההגדרות - מה זה התחדשות עירונית, האם זה כולל תמ"א 38.

יוליה מלינובסקי: בדיוק על זה עכשיו, נושא של הארנונה נתן לנו הבנה כמה זה קריטי שנבין בדיוק על מה החוק מדבר, כי אחרת בנושא הארנונה, אם אנחנו נפתור את בעיית הארנונה, זה ייצור לנו עכשיו בעיה נוספת כי נושא הארנונה לא כולל את תמ"א 38 ואילו החוק מדבר על תמ"א 38 כי זה חלק מהתחדשות עירונית וזה דבר שיוצר בלבול גדול.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת מהיושבים ליד השולחן כאן להתייחס לסעיף ההגדרות, לסעיף 2 בחוק, כדי שנבין בדיוק - על זה הגשתי שתי הסתייגויות – מהי התחדשות עירונית, מה היא כוללת, האם זה כולל תמ"א 38.

אלי כהן: אלה הערות שהערת בפעם הקודמת.

יוליה מלינובסקי: כן.

יוליה מלינובסקי: אני רק מדגישה.

אלי כהן: אין טעם לחזור.

אלי כהן: שמענו את הדברים.

אלי כהן: גם אמרת וגם הגשת בכתב.

אלי כהן: לפני שעה וחצי שמענו את הדברים.

יוליה מלינובסקי: ההערות שלך הן במסגרת שלוש הדקות שלך?

אלי כהן: לא.

אלי כהן: אנחנו מצפים שאם אנחנו נותנים זמן נוסף, עשינו סבב בין כל חברי הכנסת וכל אחד קיבל לפחות עשר דקות, להערות חדשות.

יוליה מלינובסקי: בסדר.

יוליה מלינובסקי: ההערה החדשה הזאת נובעת מהדבר החדש שאנחנו שמענו מנציג משרד הפנים שבעצם בצורה ברורה הבהיר שהנחות בארנונה לזכאים הישנים-חדשים לא יהיו בפרויקטים של תמ"א 38 ואצלך בחוק תמ"א 38 היא חלק מהתחדשות עירונית.

יוליה מלינובסקי: אז יש כאן סטייה ניכרת.

יוליה מלינובסקי: אם נשאיר את זה כך פתוח, לדעתי חבל על הזמן.

יוליה מלינובסקי: מלכתחילה טענתי וגם חבר הכנסת יעקב אשר טען שתמ"א 38 לא צריכה להיות כחלק מהתחדשות עירונית והדוגמה עם הארנונה הציגה לנו את המצב.

אלי כהן: למה זה לא חלק?

אלי כהן: אני רוצה להבין.

אלי כהן: את אומרת לא.

אלי כהן: לצורך העניין גם בפרויקטים של תמ"א צריך הסכמה של 67 אחוזים מהדיירים, צריך ללוות את הדיירים מול היזמים, צריך לטפל באותם דיירים של דיור ציבורי, צריך לתת להם אפשרות לקבל זכויות רכישה במחיר מופחת ולכן למה שזה לא יהיה חלק מהחוק?

יוליה מלינובסקי: מה זה מחיר רכישה?

אלי כהן: במסגרת החוק כאן קבענו שדיירי הדיור הציבורי, שכר הדירה שלהם לא עולה.

אלי כהן: אז האם תמ"א מוחרג מהחוק?

אלי כהן: מינהלת הרשות העירונית שאמורה להיות גוף שמסייע להם ללא מטרת רווח, אז מה, הוא לא ידון?

אלי כהן: שוב, יש כאן את אותה סוגיה.

אלי כהן: שם זה שמונים חוזים וכאן זה 67 אחוזים.

אלי כהן: יש כאן את מערכת היחסים מול היזם.

אלי כהן: אז כאן הם לא יחליטו?

אלי כהן: אגב, לצורך העניין אני מציע לראות שיש גם הרבה חברות שעוסקות גם בשני התחומים.

יוליה מלינובסקי: זה צריך להיות אחיד בכל החוקים הקשורים לעניין כי עכשיו אתה קיבלת דוגמה למופת מה הולך לקרות.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי, אני מזכיר לך – ולשמחתי הם התעשתו - שהם לא רצו לשקול הנחה.

יוליה מלינובסקי: זה מצוין.

יוליה מלינובסקי: זה כבר משהו.

אלי כהן: לשמחתי הם התעשתו.

אלי כהן: אני גם ביקשתי מעורך דין זמרת שיבדוק מול השר שיש גם אוכלוסיות מוחלשות גם בתמ"א.

<יהודה זמרת: אוכלוסיות מוחלשות מקבלות על פי מבחן הכנסה.

<יהודה זמרת: צריך לזכור שיש פתרון לארנונה לאוכלוסיות המוחלשות.

<יהודה זמרת: ביקשתם לקבל מעבר.

<יהודה זמרת: אני אומר שאני נמצא בפרויקט פינוי ובינוי, אז האוכלוסייה המוחלשת מקבלת אבל הוא בתמ"א 38, ערך הדירה שלו עלה, לא בדקתי אבל אם הוא אוכלוסייה מוחלשת, הוא לא שילם ארנונה והוא גם לא ישלם על השטח הנוסף.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי, את יודעת כמה אנשים שגרים בבנייני רכבת שעושים להם תמ"א והם אוכלוסייה חלשה?

יוליה מלינובסקי: תמ"א 38 נולד, המטרות שלו היו שונות מהתחדשות עירונית.

יוליה מלינובסקי: הוא נולד למשהו אחר.

יוליה מלינובסקי: אם כן, תשנה מטרות.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: אני לפחות לא איתמם.

אלי כהן: אין ספק שהגידול המשמעותי שבין היתר יהיה בהתחדשות העירונית, זה לא בגלל שהסיכון לרעידת אדמה גבר בשנים האחרונות.

אלי כהן: אפשר להגיד שהנחמה פורתא של עליית מחירי הנדל"ן היא גידול בכדאיות הכלכלית בהתחדשות העירונית.

אלי כהן: אני לא איתמם ואגיד ואני גם לא ססמולוג או משהו דומה.

יוליה מלינובסקי: שאלה שנייה שאני רוצה לשאול.

יוליה מלינובסקי: האם יש מצב ביום שני להזיז את ישיבת הוועדה לשעה מוקדמת יותר או שהיא מוכרחה להתקיים בשעה 12:00 כפי שקבעת?

יוליה מלינובסקי: זה כבר סגור?

אלי כהן: כן.

יוליה מלינובסקי: יש לנו ישיבות סיעה.

<אריאלה מלכה: אין לך ישיבת סיעה בצהרים כמו שיש לכולם?

יוליה מלינובסקי: אם אפשרי לשנות את השעה.

<אריאלה מלכה: אני עונה לך.

<אריאלה מלכה: ישיבות סיעה הן בצהרים וועדות הכנסת השונות יושבות בבקרים.

אלי כהן: תבדקו אם יש אפשרות.

יוליה מלינובסקי: אם יש אפשרות, אנחנו נשמח מאוד.

אלי כהן: אולי אפשר להתחיל ב-11:00.

<אריאלה מלכה: כל הוועדות עוד יושבות ב-11:00.

חיים ילין: מה המגבלה?

חיים ילין: המקום?

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת לבדוק.

אלי כהן: אני בעד.

אלי כהן: נשקול.

יוליה מלינובסקי: תודה.

יוסי יונה: אני רוצה להעלות שוב את הסוגיה הזאת.

יוסי יונה: לא ידעתי שאני אצא מהישיבה הזאת עם בשורה אישית כי הבניין שלי בתהליך של תמ"א 38.

אלי כהן: אתה לא תקבל פטור.

יוסי יונה: האם לפי החוק הזה גם שם זה יהיה?

<תומר רוזנר: לפי מבחני הכנסה.

אלי כהן: אתה רוצה לרשום הסתייגות?

אלי כהן: אתה בניגוד עניינים.

יוסי יונה: לכן, כדי להסיר כל ספק, שלא יהיה ניגוד עניינים, אני מתנגד שהאנשים שעוברים תמ"א 38 באזורים שהם יחסית בסדר, יקבלו.

חיים ילין: הוא אמר שאת ההנחה בארנונה הוא תורם לאגודה למען החייל.

חיים ילין: כך אתה לא מסתבך ואתה יוצר גדול.

יוסי יונה: אני מקבל את ההצעה שלך אבל אני רוצה שלא תהיה לי הנחה.

יוסי יונה: עלתה כאן התהייה האם אנחנו נותנים כאן הטבה.

יוסי יונה: המענה שתומר נתן, אם הכנסנו את העניין של מבחני הכנסה, זה בסדר.

אלי כהן: יש מבחני הכנסה.

אלי כהן: חברים, נעבור להתייחסויות הממשלה.

אלי כהן: כרמית יוליס, אחריה עינת גנון, אחריה עורך דין זמרת והגברת שביקשה את רשות הדיבור.

<מעין נשר: גם לנו יש התייחסות קצרה.

אלי כהן: בסדר.

<כרמית יוליס: תודה רבה אדוני.

<כרמית יוליס: יש לנו כמה הערות נוספות לנוסח אחרי בקריאה יותר מדוקדקת ולפני ההצבעות.

<כרמית יוליס: עמדנו בקשר עם הייעוץ המשפטי של הוועדה ואנחנו באים עם עמדה שהיא מקובלת על כל משרדי הממשלה.

<כרמית יוליס: ההערה הראשונה נוגעת לסעיפים שמדברים על פטור ממכרז.

<כרמית יוליס: זה רלוונטי גם לסעיף 4(ב) שמונה את תפקידי הרשות וגם לסעיף 16ב.

<כרמית יוליס: פטור ממכרז לקרקע משלימה גם אם זו קרקע מדינה וגם לאפשרות של רשות מקומית להעניק פטור ממכרז.

<כרמית יוליס: הבקשה שלנו מתייחסת לטענות שעלו כאן

<כרמית יוליס: על ידי חברי הכנסת למקומות בהם בחוק יש מקום לערוך הבחנה בין פרויקטים להתחדשות עירונית מסוג פינוי בינוי, לבין פרויקטים שהם פרויקטים של תמ"א 38.

<כרמית יוליס: אנחנו גם חושבים ומסכימים, וזאת עמדה רוחבית של משרד המשפטים שבוודאי חלקכם שמעתם עליה, שיש מקומות שזה נכון לערוך את ההבחנה הזאת וזה לא נכון ביחס לכל סעיף וסעיף, כל תפקיד של הוועדה להכניס את שני הראשים האלה בהכרח לאותו סל.

<כרמית יוליס: הדוגמה של האפשרות לקבל פטור ממכרז בקרקע משלימה היא דוגמה מובהקת שלטעמנו לא מתאימה לתמ"א 38.

<כרמית יוליס: תמ"א 38 היא דוגמה לפרויקט שהוא נקודתי, הוא חל במגרש מסוים ואין שום הצדקה להעניק קרקע, בין אם היא של המדינה ובין אם רשות מקומית, כדי לשאת את הכדאיות הכלכלית שלו.

אלי כהן: התייחסות של תומר.

<תומר רוזנר: מהותית אנחנו מסכימים להערה הזאת כי זאת ההבחנה הנכונה, להבדיל מהארנונה שאני חושב שלא.

<תומר רוזנר: כאן זאת הבחנה נכונה.

<תומר רוזנר: יחד עם זאת, אני רוצה להפנות את תשומת לבה של עורכת הדין יוליס לכך שהנושא הזה היה בנוסח הכחול בהצעת הממשלה.

<תומר רוזנר: הניסוח הזה במדויק.

<כרמית יוליס: כן.

<כרמית יוליס: התיקון המילולי הוא מאוד מאוד קטן.

<כרמית יוליס: כיוון שהסעיף מדבר על מיזמים להתחדשות עירונית, למעשה המונח מיזם כולל בחובו את שני הסוגים ואנחנו מבקשים לדייק כך שזה יחול רק על - - -

<תומר רוזנר: אני רק מפנה את תשומת לבך שזה היה.

<כרמית יוליס: כן.

<כרמית יוליס: נכון.

<כרמית יוליס: זה מוסכם על כל נציגי הממשלה שצריך לדייק.

<תומר רוזנר: בסדר.

<תומר רוזנר: אני חושב שאפשר לקבל את ההערה.

אלי כהן: ההערה מקובלת.

<כרמית יוליס: זו הערה אחת.

<כרמית יוליס: תודה רבה.

<כרמית יוליס: הנושא השני מאוד חשוב עבורנו וגם עליו קיימנו כאן הרבה שיח מאחורי הקלעים.

<כרמית יוליס: הוא נוגע לבקשה של הוועדה שכדי להביא לוודאות בשאלה מתי ועדה מקומית, שהיא כבר עברה הליך הסמכה והיא ועדה מקומית עצמאית, בהתקיים איזה קריטריונים, היא תוכל לדון גם בפרויקטים של התחדשות עירונית ושל פינוי בינוי, מה שמכונה בחוק התכנון והבנייה ועדה עצמאית מיוחדת.

<כרמית יוליס: כיוון שניסו לקבל כאן אינפורמציה מהממשלה וכנראה עדיין היה איזשהו רושם של חוסר בהירות, הצעת הוועדה נכון להיום אומרת שאם יש ועדה שהיא כבר ועדה עצמאית וחלפו חמש שנים מיום ההסמכה שלה, אז באופן אוטומטי ומכוח החוק היא תהיה רשאית גם לאשר תכניות של פינוי בינוי.

<כרמית יוליס: אנחנו ראינו קושי בהצעה הזאת כיוון שלפני שאנחנו מעניקים לוועדה המקומית את הסמכות המאוד משמעותית הזאת, רצינו שזה יעבור עוד איזשהו הליך של בדיקה.

<כרמית יוליס: לכן ההצעה שלנו היא שבתוך שלושה חודשים מיום תחילת החוק, שר האוצר יפרסם באתר האינטרנט של משרד האוצר תבחינים שבהתקיימם ועדה מקומית עצמאית תוכל לקבל הסמכה גם כוועדה מיוחדת.

<כרמית יוליס: אז חוסר הוודאות הזה שכנראה הרשויות המקומיות חוו, הוא יתמוסס כיוון שהתבחינים יהיו ברורים ומדויקים וכמובן שבמקביל ייעשה כל מאמץ כדי שהליך הבחינה הזה של ועדה עצמאית כוועדה מיוחדת יהיה מהיר ולוחות הזמנים שם לא יתעכבו.

<תומר רוזנר: אתם לא מתחייבים ללוחות זמנים?

<כרמית יוליס: אנחנו יכולים להציע לוחות זמנים אבל אני מראש אומרת שלפעמים הליך הבדיקה הוא מורכב.

<כרמית יוליס: אנחנו חשבנו על סדר גודל של ארבעה חודשים מיום שוועדה עצמאית תבקש להיות עצמאית מיוחדת, כאשר אז הליך הבדיקה יצטרך להסתיים.

אלי כהן: תומר, מה ההצעה החלופית?

<תומר רוזנר: אני מבין שהיושב ראש לא מקבל.

<תומר רוזנר: כפי שאמר יושב ראש הוועדה, קיימנו שיח עם משרד המשפטים כי הנושא הזה היה מאוד חשוב לו.

<תומר רוזנר: בשיחה מוקדמת עם יושב ראש הוועדה הבנתי שהוא לא כל כך מתלהב מהנושא הזה והוא דווקא חשב שיש בו אפילו חיסרון במובן הזה שהוא מפחית את הגמישות של מינהל התכנון להכיר בוועדות.

<כרמית יוליס: בסופו של דבר הסמכות הייתה ונשארת של שר האוצר.

<תומר רוזנר: כן.

<כרמית יוליס: הוועדה העלתה טענה של חוסר בהירות במצב.

<כרמית יוליס: מתי ועדה תוכל לדון גם בתכניות של פינוי בינוי.

<תומר רוזנר: זאת הייתה אחת הטענות אבל לא היחידה.

<תומר רוזנר: אני אומר מה חשבנו כיוון שהיושב ראש פחות התלהב מהנושא הזה.

<תומר רוזנר: אני אגיד לכם מה אנחנו חשבנו שנכון להציע כהצעה חלופית להצעה.

<תומר רוזנר: כרגע כפי שההצעה אומרת ועדה עצמאית שחלפו חמש שנים מיום הסמכתה הופכת אוטומטית לוועדה מיוחדת.

<תומר רוזנר: אנחנו קראנו לה ועדה עצמאית ותיקה, והיא תוכל לטפל בפינוי בינוי.

<תומר רוזנר: כפי שנאמר, משרד המשפטים לא אהב, בלשון המעטה, את ההצעה הזאת.

<תומר רוזנר: בהינתן העובדה שההצעה של קריטריונים לא הלהיבה את יושב ראש הוועדה, בלשון המעטה, אנחנו נציע שלגבי ועדה מקומית עצמאית שכבר הוסמכה וחלפו חמש שנים ממועד הסמכתה ולכן צריך להאריך את ההסמכה שלה, במועד הארכת ההסמכה הזאת היא תהפוך לוועדה מקומית עצמאית מיוחדת למעט במקרים בהם שר האוצר ימצא שלא מתקיימים התנאים להסמכתה כוועדה מיוחדת.

<תומר רוזנר: ברירת המחדל תהיה שאחרי חמש שנים, אם מאריכים את המינוי, היא הופכת לוועדה מיוחדת.

<תומר רוזנר: יחד עם זאת, לשר האוצר שמורה הזכות.

<כרמית יוליס: אבל זה עובר תהליך של ההסמכה.

<תומר רוזנר: ודאי.

<כרמית יוליס: האשרור הזה.

<כרמית יוליס: במקום שהוא יהיה רק של עצמאית רגילה, הוא יהיה גם עצמאית מיוחדת.

<תומר רוזנר: נכון, אבל לשר האוצר שמורה הסמכות שלא להכריז עליה.

<תומר רוזנר: זה לא יהיה אוטומטי אלא ברירת המחדל תהיה לתת לה עצמאית מיוחדת אבל עדיין יוכלו להשאיר אותה כעצמאית רגילה.

<תומר רוזנר: זאת ההצעה.

אלי כהן: מקובל.

אלי כהן: התקדמנו.

חיים ילין: רק אם היא תהיה מיוחדת היא תוכל לקבל את ההסמכה?

<כרמית יוליס: כן.

<כרמית יוליס: רק אם היא ועדה מיוחדת.

<תומר רוזנר: במקרה הכינונו נוסח.

אלי כהן: נקריא אותו.

<יהודה זמרת: הנוסח שכתוב ב-31(ה) לחוק התכנון והבנייה.

<יהודה זמרת: אנחנו מציעים להוסיף את סעיף קטן (ו)(1).

<יהודה זמרת: זה לא נוסח סופי אלא זאת הצעה לנוסח.

<יהודה זמרת: "בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (ה) ו-(ו), הוארכה הסמכה של ועדה מקומית עצמאית שחלפו חמש שנים ממועד הסמכתה כאמור לראשונה, יהיו נתונות לה הסמכויות של ועדה מקומית עצמאית מיוחדת אלא אם מצא שר האוצר כי היא לא מקיימת באופן מקצועי ויעיל מערכת תכנון, רישוי ואכיפה של ההוראות לפי חוק זה ברמה הנדרשת לשם הפעלת סמכויותיה של ועדה מקומית עצמאית מיוחדת".

<תומר רוזנר: זה נוסח ראשוני כמובן.

חיים ילין: אני לא מדבר על הנוסח.

חיים ילין: בעצם חלק מהסמכויות של הוועדה המחוזית יורדות לוועדה המקומית.

<כרמית יוליס: נכון.

חיים ילין: הוועדה המחוזית, איך שאני מכיר את העבודה, בעלי המקצוע שנמצאים בה וכמות המשרדים שמגיעים לשם ממשרד הבריאות עד משרד התחבורה, המבחן שאני זוכר אותו היה מאוד מדוקדק.

חיים ילין: אני אומר את זה כי חלק מהפינוי בינוי, יש סתירה.

חיים ילין: זאת אומרת, הקבלנים מצד אחד רוצים לבנות כמה שיותר ואני אגיד לכם איפה ייפול כל העסק הזה.

חיים ילין: יכול להיות שהם ירוויחו אבל בסוף יצטרכו להשקיע – קריית גת היא דוגמה קלאסית – במחלפים ובכבישים בעלויות אדירות.

חיים ילין: תהיה תכנית אבל לא יהיה מימון.

חיים ילין: זאת אומרת, בסוף זה ייתקע.

<כרמית יוליס: אתה אומר שהקוורום של הוועדה המקומית הוא לא בהכרח מתאים.

חיים ילין: זה מה שמפחיד אותי.

<כרמית יוליס: אותי אתה לא צריך לשכנע.

חיים ילין: את שותפה לפחד הזה.

חיים ילין: במקומות שהכול חלק, אין לי בעיה עם זה.

חיים ילין: במרכז הארץ, שם הצפיפות היא כל כך גדולה, הממלכה תצטרך לשים המון כסף שם על תשתיות כבישים ועל תשתיות בכלל ואני לא יודע איך מקבלים את ההחלטות.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: נמשיך לסעיף הבא.

<כרמית יוליס: עוד שתי הערות קטנות.

חיים ילין: יפה שאמרת לי תודה והמשכת.

אלי כהן: אני מודה לך על כל ההערות.

יוסי יונה: זה מה שנקרא רשמנו לפנינו.

חיים ילין: השאלה מה אנחנו עושים עם זה עכשיו.

אלי כהן: אנחנו צריכים לעכל את ההערות.

<כרמית יוליס: יש לי עוד שתי הערות קטנות.

<כרמית יוליס: הראשונה נוגעת לסעיף 22, בעמוד 17.

<כרמית יוליס: יש שם איזשהו תיקון.

<כרמית יוליס: דיברנו על זה עם הייעוץ המשפטי לוועדה וצריך לבטל את סעיפים קטנים (ז) ו-(ח).

<כרמית יוליס: בתחתית עמוד 17, סמכויות המוקנות לוועדה המחוזית לפי סעיף 62א(ו), ההפניה ל-(ז) ו-(ח) לא מתאימה כאן והיא צריכה להימחק.

<כרמית יוליס: אנחנו מדברים על מצב שוועדת משנה להתחדשות עירונית, שיהיו לה כל הסמכויות של הוועדה המחוזית, למעט סמכויות מסוימות שבהן לא ידונו בוועדת המשנה אלא רק בוועדה המחוזית במליאתה ויש שם איזושהי הפניה לא מדויקת.

<כרמית יוליס: זה ממש ברמת נוסח.

<כרמית יוליס: ההערה הנוספת נוגעת לעמוד 18, בתחתית שלו, בפסקה (4).

<כרמית יוליס: אנחנו מדברים כאן על תכנית כוללנית להתחדשות עירונית.

<כרמית יוליס: דיברנו על זה.

<כרמית יוליס: יש לנו, ראשית, תיקון נוסח.

<כרמית יוליס: אנחנו רוצים להציע שהרישא תהיה ש"ועדה מקומית רשאית להכין תכנית מהסוג הזה לבקשתה או לבקשת הרשות להתחדשות עירונית" וכך להפוך את זה לנוסח קצת יותר מתאים.

<כרמית יוליס: ברישא של פסקה (ב).

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: מה זה רשאית להכין?

<תומר רוזנר: זה לא מה שדיברנו.

<כרמית יוליס: היא רשאית להכין לבקשתה, מיוזמתה, או אם הרשות מבקשת.

<תומר רוזנר: ואם היא לא רוצה?

<תומר רוזנר: היא ביקשה והיא אומרת אני לא רוצה?

<כרמית יוליס: אז ועדה מקומית תכין.

<כרמית יוליס: בסדר?

<כרמית יוליס: שיהיה ברור שהיא רשאית לבקש ממנה אבל פחות אהבנו את הנוסח שהיא מורה לה לעשות וכולי.

<כרמית יוליס: זה ברמת ניסוח.

<כרמית יוליס: הדבר הנוסף הוא שבקריאה נוספת ראינו שהתכנית הכוללנית הזאת יכולה להיות גם תכנית לפי הוראות תכנית החיזוק.

<כרמית יוליס: זאת אומרת, היא תכנית שהיא מכוח תמ"א 38 ותכניות מכוח תמ"א 38 חייבות להיות מפורטות.

<כרמית יוליס: לכן ההצעה שלנו, שלמרות שכל הרעיון של התכנית הזאת הוא להגיד משהו ברמת מדיניות על אותו מרחב תכנון מקומי, אם היא רוצה גם לדייק את הוראות תמ"א 38 ביחס לאותו מתחם, היא תכלול גם הוראות מפורטות ככל שזה מדבר על זה.

<כרמית יוליס: הערה נוספת שבאמת לא הספקנו לדבר עליה עם עורך דין רוזנר, שקיבלנו ממינהל התכנון.

<כרמית יוליס: הגדרת תכנית כוללנית, יש לה הרבה משמעויות בחוק התכנון והבנייה וההצעה היא להחליף את המינוח לתכנית כוללת כדי שלא בהכרח יחולו לגבי התכנית הזאת כל המשמעויות.

<כרמית יוליס: דבר אחרון.

<כרמית יוליס: נמצאת אתנו כאן עורכת דין ארנרייך ותחום הייצוג שלה נוגע לסעיף השנוי במחלוקת שעלה בדיון לעניין הפטור ממכרז ואני מאוד אשמח אם אפשר יהיה לשמוע אותה ממש בקצרה כדי להסביר את עמדת משרד המשפטים שהיא עמדת הממשלה.

אלי כהן: יש כאן עדיין חוסר תאימות בין הממשלה ואני חושב שכדאי שתתכנסו אתם, נציגי הממשלה – משרד האוצר, משרד הבינוי, משרד המשפטים.

חיים ילין: אני מציע שאנחנו נהיה המגשרים.

<כרמית יוליס: אני אומרת שזאת עמדת הממשלה, אבל כדאי לשמוע אותה.

<כרמית יוליס: היא אתנו כאן כל היום כדי לומר את הדברים.

אלי כהן: אני אתן לך ממש משפט ולא מעבר לזה כי בכנות, אני חושב שהשיחות האלה צריכות להיות ביניכם ולא בינינו.

אלי כהן: קודם תסכימו ביניכם לעצם העניין.

<רותם ארנרייך: ברמת משפט.

<רותם ארנרייך: רק לומר שאנחנו מתנגדים לסעיף שהוצע היום ועלה.

<רותם ארנרייך: אני רוצה לומר שכל נושא המינויים בשירות המדינה מוסדר בחוק שירות המדינה (מינויים) והחלטות הממשלה הרלוונטיות.

<רותם ארנרייך: זה נכון גם לעניין פטור ממכרז.

<רותם ארנרייך: פטור ממכרז מוסדר במסגרת סעיף 21 לחוק שירות המדינה (מינויים).

<רותם ארנרייך: החלטות הממשלה קובעת קריטריונים מתי יינתן פטור ממכרז, פטור מלא, מתי בוועדת איתור.

<רותם ארנרייך: אין שום סיבה לקבוע דבר כזה בחוק ספציפי.

אלי כהן: ברשות החשמל נקבע פטור ממכרז?

<קריאה: כן.

<רותם ארנרייך: נקבע פטור ממכרז ליושב ראש הראשון.

<רותם ארנרייך: זה שזה נעשה במקום אחר, זה לא אומר שזה נכון וזה לא אומר שצריך לחזור על טעויות שנעשו.

<רותם ארנרייך: אנחנו לא חושבים שצריך לעשות זאת כך.

אלי כהן: בפעם הקודמת אני יודע שמשרד המשפטים לא התנגד.

יוסי יונה: הוא התעשת.

אלי כהן: תודה רבה לך על ההערה.

<תומר רוזנר: לגבי ההערות שהתייחסו לתכנית כוללנית.

<תומר רוזנר: אני חושב שההערות הן במקומן.

<תומר רוזנר: לגבי הניסוח של החלק הראשון, של הרישא, כדי שיהיה ברור, אנחנו נבוא בדברים אם זה עניין של ניסוח.

<תומר רוזנר: אם העיקרון מקובל עליכם שזה יהיה ביוזמתה או לפי בקשה או לפי הודעה שתיתן הרשות לוועדה המקומית, אם העיקרון הזה מקובל עליכם, לגבי הניסוח נסכים כמיטב המסורת עם משרד המשפטים.

<תומר רוזנר: לגבי החלק של תכנית כוללנית שצריך להיות מפורט לגבי חלקים שיחולו לעניין תמ"א 38, גם ההערה הזאת נראית לנו נכונה.

<תומר רוזנר: במקומה גם כאן, אם הוועדה תקבל את הדבר הזה, אנחנו נבוא בדברים לגבי הניסוח המדויק.

<תומר רוזנר: לגבי שם התכנית, אני חושב שגם כאן אפשר לבוא בדברים, אם הוועדה כמובן תקבל את ההצעה של משרד המשפטים.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: עינת גנון.

<עינת גנון: מספר הערות.

<עינת גנון: יש לנו עוד כמה הערות נוסח ונעביר אותן בכתב.

<תומר רוזנר: פער הזמנים בעסקאות תמ"א 38, פער הזמנים בין חתימת העסקה לבין קבלת ההחלטה של הוועדה המקומית על הוצאת היתר בנייה, הוא בדרך כלל לא ארוך.

<תומר רוזנר: יש כאן גם קושי קונקרטי במובן הזה שאין לנו בחוק, לפחות בחוק שאנחנו מכירים, הגדרה של עסקת תמ"א 38 ומתי היא מתגבשת ומתי רואים אותה כמתגבשת וכולי.

<תומר רוזנר: להמציא עכשיו לצורך העניין הספציפי הנקודתי הזה הגדרה, זה יהיה קצת קשה, בטח בלוח הזמנים שיש לנו כאן.

<תומר רוזנר: לכן אנחנו מציעים, הדבר היחיד שאפשר לעשות כדי לצמצם את הפער הזה שבאמת קיים אבל הוא לדעתנו קטן, להסתפק בהחלטת ועדה מקומית על מתן היתר בנייה בדומה למה שעשינו בחוק החיזוק, בחוק המקרקעין (חיזוק בתים מפני רעידות אדמה) שבו הקדמנו את המועד שבו נכנס המנגנון לתוקף למועד שבו יש החלטה של ועדה מקומית.

<תומר רוזנר: כלומר, כולכם כאן ותיקי השלטון המקומי ואתם מבינים מה ההבדל בין החלטה של ועדה מקומית לתת היתר בנייה לבין מתן היתר הבנייה.

<תומר רוזנר: אנחנו מציעים להקדים את המועד ממועד מתן היתר הבנייה למועד החלטת הוועדה המקומית על מתן היתר הבנייה כמו שקיים בחוק החיזוק.

<יהודה זמרת: היום ההיתר ניתן לא על ידי הוועדה.

<עינת גנון: הערה נוספת לגבי הכרזות לפי סעיף 16(א) מה שמכונה מסלול מיסוי.

<עינת גנון: אנחנו מבקשים להטמיע כאן בחוק את כל ההגדרות הרלוונטיות להכרזה מחוק מיסוי מקרקעין.

אלי כהן: מקובל.

<עינת גנון: לגבי תכנית להתחדשות עירונית כפי שהיא מוגדרת בעמוד 16, שזה חלק מהתיקונים העקיפים לחוק התכנון והבנייה, בהגדרה של ועדת המשנה.

<עינת גנון: אנחנו כאן מבקשים להבהיר.

<עינת גנון: לקראת סוף ההגדרה מצוין שהתכנית כוללת הוראות של תכנית מפורטת והמייעדת קרקע למגורים.

<עינת גנון: אם הכוונה היא כחלק מהגדרת תכנית לפי סעיף 23 לתמ"א, אז אין לנו בעיה, אבל חשוב לנו להבהיר שאם זה מתייחס לסעיף כולו וגם לתכניות שחלות על מתחמי פינוי בינוי, אנחנו מבקשים להבהיר שידובר גם בתכנית מפורטת שלא ניתן להוציא מתוקפה היתרי בנייה בגלל שהיא מצריכה טבלאות איזון וחלוקה.

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: אנחנו נעשה כאן הסדר שדומה להסדר שעשינו בחוק המכונה חוק ה-וד"לים.

<תומר רוזנר: הצורך בתכנית איחוד וחלוקה.

חיים ילין: מה ההתייחסות לשטח הנוסף?

חיים ילין: אם הפרויקט עצמו מצריך לפי מה שכתוב כאן בחוק, שטחים נוספים, על השטחים הנוספים חלים אותם כללים.

<עינת גנון: קרקע משלימה.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: קרקע משלימה.

חיים ילין: אני שואל.

<עינת גנון: אני עונה למיטב הבנתי.

<עינת גנון: אם היא צמודת דופן, היא חלק מהתכנית.

<עינת גנון: אם היא לא צמודת דופן, היא לא חלק מהתכנית.

חיים ילין: אני מעריך שרוב הקרקעות לא יהיו צמודות דופן.

אלי כהן: עינת, יש לנו עוד שלוש דקות.

אלי כהן: אם יש לך עוד נקודות, בבקשה.

חיים ילין: אבל אלי, תקשיב, זאת שאלה מקצועית.

חיים ילין: אני חייב להבין אותה.

חיים ילין: אם זה צמוד דופן, ברור.

חיים ילין: אבל אם זה לא צמוד דופן, מה חל?

אלי כהן: לגבי מה?

אלי כהן: לגבי קרקע משלימה?

אלי כהן: אמרנו את זה מספר פעמים.

אלי כהן: גם לא צמוד דופן הוא חלק מההסכמה.

חיים ילין: כל מה שדיברנו עכשיו על המתחם, זה חל גם?

אלי כהן: כן.

אלי כהן: בהחלט.

אלי כהן: יש מקרים שאין צמוד דופן בכלל.

חיים ילין: הרוב לא יהיה צמוד.

אלי כהן: נכון.

<תומר רוזנר: לגבי ההערה הקודמת שלך, גברת גנון.

<תומר רוזנר: גלעד מפנה את תשומת לבי לכך שאין צורך בהבהרה הזאת כי הנושא של תכנית מפורטת, הדרישה להוראות מפורטות בסיפא של ההגדרה מתייחסת אך ורק לנושא של תמ"א 38.

<עינת גנון: אם אפשר לנסח את זה כך שזה יהיה ברור.

<תומר רוזנר: זה ברור אבל אם יש צורך בהבהרה נוספת, אנחנו נשקול להכניס אותה.

<עינת גנון: תודה.

<עינת גנון: הנושא הבא, כל מה שכרוך בסעיף 62א, לאורך כל הסעיף.

<עינת גנון: אני אתן לכם את מראה המקום.

<עינת גנון: אנחנו מבקשים להכניס גם את האפשרות של מתחמים שהתקבלה לגביהם החלטה מקדמית במסלול מיסוי, לא רק את המתחמים המוכרזים.

<תומר רוזנר: לא הבנו את ההערה.

<תומר רוזנר: זה מופיע.

<עינת גנון: זה מופיע רק בחלק.

<עינת גנון: מחר אנחנו נעביר לכם את זה בכתב.

<תומר רוזנר: אין מחר.

<תומר רוזנר: היום.

אלי כהן: היום כל התיקונים.

אלי כהן: אין מחר.

<עינת גנון: אז אני אפרט בדיוק.

אלי כהן: בקצרה כי אלה דברים שלא היה צריך לחכות אתם עד עכשיו.

<עינת גנון: אנחנו בסעיף 62א(א).

<עינת גנון: אחרי יבוא בוועדה מקומית עצמאית המוסמכת כוועדה כאמור, תקופה של לפחות חמש שנים ברציפות, ובפסקה (1) במקום כהגדרתה בסעיף 33(א) יבוא כמשמעותם בסעיפים 16 או 16א – אנחנו מבקשים להוסיף כאן "או מתחם שהתקבלה לגביו החלטה מקדמית".

<יהודה זמרת: זה כתוב.

<תומר רוזנר: זה כתוב.

<עינת גנון: כנראה טעיתי במקום.

<תומר רוזנר: גם בסעיף הבא זה כתוב.

<עינת גנון: אבל בסעיף קטן (ג) זה לא כתוב.

<עינת גנון: בסעיף 64 שמדבר על תכנית כוללנית, הוא אומר שהתכנית הכוללנית חלה על כל שטח מרחב התכנון המקומי או על כל שטח הישוב שהתכנית בתחומו, ואנחנו מבקשים להוסיף "או על חלקים ממנו".

<תומר רוזנר: בשום פנים ואופן לא.

אלי כהן: לא התקבל.

אלי כהן: תנסי לשכנע אותם אחר כך.

אלי כהן: הסוגיה הבאה.

<עינת גנון: בסעיף קטן (ג) שמתייחס לסעיף קטן (ז)(4), בסוף הסעיף יבוא "כמשמעותם בסעיפים 16 או 16(א) לחוק הרשות או מתחם שניתנה לגביו החלטה מקדמית".

<תומר רוזנר: זה ייבדק.

<עינת גנון: תיקון אחרון לסעיף 26, בחוק מיסוי מקרקעין.

<עינת גנון: בסעיף 49יט(א), גם כאן חסר לנו בסיפא של כל אחת מההגדרות – יחידת מגורים או יחידה אחרת – "או לפי סעיף 16א לפי העניין".

<עינת גנון: כתוב כאן רק לפי סעיף 16 לחוק הרשות ואנחנו מבקשים להוסיף בסיפא של שני הסעיפים גם את 16א.

<תומר רוזנר: על פניו זה נראה בסדר.

<תומר רוזנר: צריך לבדוק את זה ואנחנו מבקשים שתביאו לעניין הזה את עמדת רשות המסים כדי לוודא שגם עליהם התיקון הזה מקובל.

<עינת גנון: בסדר.

<עינת גנון: תיקון אחרון בסעיף 28 להצעת החוק, תקנות שהותקנו לפי סעיף 49כח לחוק מיסוי מקרקעין.

<עינת גנון: הסעיף מתייחס לכך שהתקנות יהיו נתונות לוועדה המייעצת וצריך לחדד ולומר כהגדרתה בסעיף 16א(א) כי כאן מדובר בוועדה יחד עם המנהלים.

<תומר רוזנר: זה עניין של ניסוח.

<תומר רוזנר: בסדר.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: עורך דין זמרת.

<יהודה זמרת: שלוש נקודות.

<יהודה זמרת: סעיף 22(6).

<יהודה זמרת: מדובר כאן בתיקון, בהוספה של קטע לתוך סעיף קיים בתוספת השלישית, סעיף 19(ב)(2).

<יהודה זמרת: מאחר ומדובר בחיבור בין הרישא לבין הסיפא, הדברים לא מתחברים בנוסח הזה וצריך לתקן אותו.

<יהודה זמרת: זה צריך להיות כלהלן: "ואולם השרים האמורים רשאים, בהסכמת הרשות המקומית הנוגעת בדבר, להכניס בצו כאמור כי בשל השבחה במקרקעין למגורים" - מדובר כאן על קרקע למגורים – "במתחם פינוי בינוי כמשמעותם בסעיפים 16 או 16א לחוק הרשות הממשלתית, התחדשות עירונית התשע"ה-2015".

<יהודה זמרת: הוועדה ביקשה להוסיף כאן גם מתחם שהוא להתחדשות עירונית וצריך להגיד במתחם כהגדרתו בסעיף 62א(א)(2), למחוק את "או תכניות קיימות תחול חובת תשלום היטל השבחה ששיעורי רבע ההשבחה".

<יהודה זמרת: המונח השבחה הוא השבחה.

אלי כהן: מקובל.

<יהודה זמרת: אני רק מזכיר ששר הפנים הסתייג והגיש את ההסתייגות שלו לגבי הסיפור של ביטול מליאת הרשות.

<יהודה זמרת: הסוגיה כבר עלתה כאן מספר פעמים, כולל בדיון.

<יהודה זמרת: כנגזרת מכך אני מעלה עוד סעיף אחד.

<יהודה זמרת: יש סעיף שנעשה כתיקון לחוק רשות מקרקעי ישראל.

<יהודה זמרת: כזכור, במסגרת תיקון מספר 101 - - -

<תומר רוזנר: רגע.

<תומר רוזנר: אתה אמרת את ההסתייגות הראשית?

<יהודה זמרת: לא.

<יהודה זמרת: יש כאן שתי הסתייגויות.

<יהודה זמרת: ההסתייגות הראשית היא ביטול המליאה וכתוצאה מכך הסתייגות נוספת.

<תומר רוזנר: הסרת המליאה, בעצם לפי הקריאה הראשונה.

<יהודה זמרת: לפי הקריאה הראשונה, סעיפים 7 עד 15.

<יהודה זמרת: ותיקון כל הסעיפים וההתאמה לפי ההחלטה הזאת.

<יהודה זמרת: דבר נפרד שעומד בפני עצמו.

<יהודה זמרת: במסגרת התיקון לחוק מקרקעי ישראל הוצע לתקן את סעיף (ג) שם.

<יהודה זמרת: בזמנו אמרנו שאין מקום לתקן אגב התיקון הזה ומאחר שמליאת הרשות המקומית בוטלה, ככל שלא תתקבל אותה הערה שלנו, אין מקום לשנות את הרכב הקרן.

אלי כהן: קיבלנו את זה.

<יהודה זמרת: כן, אבל נושא אחד לא תוקן.

<יהודה זמרת: אנחנו באנו ואמרנו שלא נכנסים יותר למהות של הקרן, מה שחל עליה בעבר, יישאר.

<יהודה זמרת: נושא אחד כן תוקן.

<יהודה זמרת: היה כתוב שתכנית העבודה תאושר על ידי הממשלה וועדת שרים.

חיים ילין: ועד היום לא אושר.

<יהודה זמרת: בעבר כאשר התכנית הזו הוצעה, אמרו שבמקום הממשלה, תבוא מליאה.

<יהודה זמרת: מליאה שמיוצגים בה כולם, כולל השלטון המקומי, כולל משרד הפנים.

<יהודה זמרת: פתאום זה הפך להיות, בניגוד לכחול, שזה בעצם שר השיכון לבדו שמאשר את כל התכנית הזאת.

<יהודה זמרת: אנחנו אומרים שצריך לבטל.

<יהודה זמרת: מאחר וירדנו מהמליאה, לפחות לבטל את זה.

חיים ילין: כל אחד במדינה רוצה לקבל החלטות לבד.

חיים ילין: זה לא יאומן.

<יהודה זמרת: לו היה גוף קולגיאלי אחר.

אלי כהן: עורך דין זמרת, הרשות הזאת תהיה חלק ממשרד השיכון.

<יהודה זמרת: לא.

<יהודה זמרת: זאת הקרן.

אלי כהן: אבל הקרן מיועדת לטובת העיריות.

<יהודה זמרת: כן, אבל הקרן להתחדשות עירונית, יש לה מליאה שמורכבת משלושה שרים.

<יהודה זמרת: לא שמו אותה שם כי היא הגוף הטכני שצריך להפעיל אותה.

אלי כהן: יש לך עוד נושאים?

<יהודה זמרת: שלושת הנושאים האלה.

<תומר רוזנר: הוא צריך לתת מכתב חתום על ידי השר.

<יהודה זמרת: אני רק אומר שההסתייגויות צריכות לעלות גם לדיון בוועדה.

<תומר רוזנר: אם יבוא מכתב חתום בידי השר.

<תומר רוזנר: לפי התקנון אתה צריך להביא.

<תומר רוזנר: אנחנו מבקשים עד יום שני.

אלי כהן: אני אומר בכנות, עורך דין זמרת.

אלי כהן: מה שלצורך העניין יהיה, צריך להבין שהשר שצריך לבוא ולקדם את הנושא, וזה השר הממונה, וזה השר האחראי שזה שר הבינוי והשיכון, אבל אם השר דרעי יחליט להגיש הסתייגות.

<יהודה זמרת: אני אומר שהממשלה, כשהיא באה ונתנה לגוף קולגיאלי, היא לא נתנה אותו לשר בודד.

<יהודה זמרת: זה מה שהיא נתנה.

<יהודה זמרת: אי אפשר כרגע לקחת אותו.

<כרמית יוליס: היו גם שינויי ורסיה.

<כרמית יוליס: בהתחלה הייתה מליאה ועכשיו אין מליאה.

<כרמית יוליס: זה רלוונטי.

<יהודה זמרת: ברגע שאין מליאה, אני חוזר ואומר שנחזור כמו שחזרנו מאחרים ונשאיר את זה בידי הממשלה.

אלי כהן: שוב אני אומר, תנסו ביניכם בממשלה להגיע לנוסח.

אלי כהן: אחרונת הדוברים, מעין נשר.

חיים ילין: מתי נקבל את הנוסח ועד מתי אפשר להעביר את ההסתייגויות?

אלי כהן: כל ההסתייגויות שהגשתם, קיימות.

אלי כהן: לגבי הדברים שהתווספו הערב, עד מחר במשך כל היום.

חיים ילין: הקרן תשלם לנו שעות נוספות?

<תומר רוזנר: אם יהיה בה כסף.

<מעין נשר: הערה לעניין הרכב ועדת המשנה.

<מעין נשר: קיבלנו הערה ברגע האחרון ורצינו בכל זאת להעלות אותה למרות שעדיף היה אם היא הייתה עולה קודם לכן.

<מעין נשר: בשל הצורך המינהלי בכך שבעצם הישיבות של אותה ועדה יקבלו שירותים ממינהל התכנון, מהמזכירות, מהמתכננים, מבודקי התכניות, אנחנו מציעים שהיושב ראש יהיה יושב ראש משותף, נציג שר אוצר ונציג שר השיכון.

אלי כהן: תסגרו את זה ביניכם.

אלי כהן: אני אומר לכם שוב שאני לא מעוניין יותר לשמוע אף הערה שמתייחסת מול משרד אחר.

אלי כהן: אם יש לך הערות נוספות, בבקשה.

<מעין נשר: אנחנו ביקשנו את ועדות המשנה.

אלי כהן: נושא הבא.

אלי כהן: יש לך עוד נושאים שלא קשורים בין משרדים?

<מעין נשר: לא.

אלי כהן: יש גברת אחת שאני אתן לה את זכות הדיבור למרות שזה לא קשור לנושא הדיון.

אלי כהן: שלוש דקות, בבקשה.

אלי כהן: חברים, לפני שאני נועל את הישיבה, אני חושב שהיום הייתה התקדמות והתקדמות חשובה.

אלי כהן: היו שלושה נושאים שלצורך העניין עמדו בלב הדברים.

אלי כהן: האחד זה הנושא של מינוי המנהל, הנושא של תקציב הרשות והנושא של הארנונה.

אלי כהן: בארנונה אני מרגיש שאולי צריך עוד ניואנסים אבל אני חושב שהנושא הזה גמור.

אלי כהן: שוב אני מודה כאן למשרד הפנים בנושא הזה.

אלי כהן: לגבי עינת גנון וגברת מעין נשר.

אלי כהן: כל אחת מכן, אני חושב שהיא צריכה, חוץ מיתר המשימות, לראות שיש הסכמה אחת בנושא התקציב ולהסביר מול חברי הכנסת למה לא נכון שיהיה סעיף ולמה נכון שאתם תבואו ותגידו מה ההתחייבות.

אלי כהן: לגבי משרד הבינוי, תפעלו לסכם את הסוגיה מול משרד המשפטים, למה ברשות החשמל הם הסכימו ולמה כאן לא וכמובן תדברו גם עם חברי הכנסת בנושא הזה בלי קשר ליתר ההערות הנוספות שעלו כאן.

אלי כהן: גברתי, בבקשה, יש לך שלוש דקות.

<דורית לוי: תודה.

<דורית לוי: ערב טוב לכולם.

<דורית לוי: שמי דורית לוי ואני תושבת קריית משה ברחובות, תושבת פעילה וחברה בוועדת ההיגוי המשותפת למשרד הבינוי והשיכון, הרשות המקומית והתושבים הפעילים לנושא פרויקט התחדשות עירונית מערב העיר, קריית משה, רחובות.

<דורית לוי: מה שהביא אותי לכאן זה היה הרצון לנסות להעלות איזה עניין בוועדה וזה דווקא עניין שלשמחתי אני רואה שבא על פתרונו.

אלי כהן: ברשותך, הערת ביניים.

אלי כהן: מעין נשר, אני אודה אם תחליפו מילה עם חבר הכנסת ילין שיש לו כמה פתרונות יצירתיים בנושא התקציב.

אלי כהן: זה יכול לעזור לנו.

<מעין נשר: כבר קבענו אתו.

<מעין נשר: אתה יודע כמה כמה חברים כבר קבענו?

<מעין נשר: מי שלא נספיק, אפשר ביום שישי לשבת בבית קפה.

חיים ילין: על חשבון הקרן.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: סליחה גברת לוי שהפריעו לך.

אלי כהן: יש לך שלוש דקות מעכשיו.

<דורית לוי: תודה.

<דורית לוי: דווקא בגלל שמיושמות אצלנו רבות מההסתייגויות שהועלו היום, כמו עניין הקרקע המשלימה שקיבלנו, 260 דונם לפרויקט שלנו, ועניין ההתערבות של המדינה בעניין עובדים סוציאליים קהילתיים שילוו את התושבים, אנחנו חושבים שלפני שמצביעים על החוק הזה, על המדינה לשים תשומת לב מיוחדת לעובדה שההחלטה של חוק ההתחדשות העירונית עומדת לקבע למספר שנים לא מועט עתיד של הרבה מאוד אנשים שקולם מעולם לא נשמע עד היום.

<דורית לוי: אלה אנשים קשיי יום ומוחלשים שללא התערבות מדינה מן הסתם לא היו זוכים ליהנות מזיו הפרויקטים האלה של התחדשות עירונית מכיוון שבמציאות בה אנחנו חיים אנחנו לא מספיק כלכליים לאף אחד.

<דורית לוי: יש לנו כרגע יזם בשכונה בשם אפי כץ שבכנס ההחתמה האחרון שהוא עשה טען בפני אותם תושבים שאותם הוא מבקש להחתים על חוזים דרקוניים שבמידה והם לא יכולים לעמוד כלכלית במעבר למגדלים החדשים, שימכרו את הבית.

<דורית לוי: אני חושבת שהחוק להתחדשות עירונית, מטרתו לבוא ובדיוק להשיג את התוצאה ההפוכה, לאפשר לאנשים, גם אם הם מוחלשים, לקבל איכות חיים שתואמת את שנות ה-2000 בבניינים שהם משנות ה-50.

<דורית לוי: אי שימת לב לפרטים הקטנים האלה שיגרמו לאנשים בסופו של דבר לאבד את הבית, משיגה תוצאה הפוכה לפרויקט.

<דורית לוי: אני מבקשת כן להגיד שהלכה למעשה זה קורה.

<דורית לוי: זאת אומרת, כל אותן התנגדויות שעלו ומיושמות אצלנו, הן אפשריות.

<דורית לוי: מישהו אמר שזה יעלה לשים מחלפים נוספים מעבר לגידול הטבעי באוכלוסייה.

<דורית לוי: העניין הוא שמה שעכשיו יהיה בזול, אחר כך יהיה ביוקר כי לטפל במשפחות מוחלשות על כל ההיבטים – אם זה עניין רווחה שלא קיבל כאן מספיק תשומת לב, אולי מתוך מחשבה מוטעית שאין להם מה להגיד - - -

אלי כהן: את קראת את החוק?

<דורית לוי: אני קראתי את החוק.

אלי כהן: מה לגבי הדיור הציבורי?

<דורית לוי: שוב, אני מפרידה בין הדיור הציבורי לדיירים לא של הדיור הציבורי בתוך המתחמים.

אלי כהן: טוב, תמשיכי.

אלי כהן: יש לך עוד דקה.

<דורית לוי: אני מבקשת להגיד שלפני שהוועדה מרימה את היד ומחליטה על החוק החשוב הזה, כן לבוא ולראות את השטח כפי שחלק מהאנשים עשו ולהבין שיש משמעות מאוד מאוד גדולה לחוק הזה בחיים שלנו ולא רק מהצד הכלכלי של הפרויקט.

<דורית לוי: תודה לכם.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: חברים, הישיבה נעולה.

אלי כהן: נתראה ביום שני.