ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 424, 2016-07-25 12:20

משה גפני: אנחנו מחדשים את הישיבה.

משה גפני: על סדר היום הצעת חוק תקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), התשע"ו-2016.

משה גפני: מי מקריא את החוק?

<דודי קופל: אני אקריא את החוק.

<דודי קופל: הגדרות בחוק זה – "חוק היסוד" – חוק יסוד: תקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה).

<דודי קופל: "חוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה" – חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ"ב-1992.

<דודי קופל: "חוק התקציב הדו שנתי" – חוק התקציב הדו שנתי לשנים 2017 ו-2018, כמשמעותו בחוק היסוד.

<דודי קופל: "חוק יסודות התקציב" – חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<דודי קופל: "תקציב התאמות" – תקציב ההתאמות לשנת 2018 כמשמעותו בסעיף 1(א)(3) לחוק היסוד.

<דודי קופל: הוראות לעניין חוק יסודות התקציב לעניין חוק יסודות התקציב – ההוצאה, ההוצאה המותנית בהכנסה, ההרשאה להתחייב ומספרי שיא כוח אדם בחוק התקציב הדו שנתי בכל אחת מהשנים 2017 ו-2018, תהיה עד לסכום או למספר הנקוב בסעיף התקציב ביחס לאותה שנה.

משה גפני: תסביר.

<דודי קופל: זאת הוראה שבאה בהתייחס לחוק יסודות התקציב.

<דודי קופל: היא אומרת שבשנת התקציב 2017 ו-2018 כל אחד מההוצאה, הוצאה מותנית, הרשאה להתחייב, מספרי שיא, תהיה בנפרד לגבי 2017 ובנפרד לגבי 2018.

משה גפני: שאלה אותך היועצת המשפטית של הוועדה, ואני מצטרף לבקשה, שתגיד מה זה שונה לעומת מה שהיה קודם.

<דודי קופל: זה לא שונה בשום דבר ממה שהיה קודם.

משה גפני: אני מדבר על התקציב הדו שנתי הקודם.

<דודי קופל: זה לא שונה ממה שהיה קודם.

<דודי קופל: לכל אחת מהשנים 2017 ו-2018 יהיה נקוב, בסעיף תקציב, בתחום פעולה או בתכנית, בחוק התקציב הדו שנתי, סכום או מספר המתייחס לאותה שנה, ויראו אותם כסעיף תקציב, כתחום פעולה או כתכנית לאותה שנה.

<דודי קופל: נקבע בדין כי ייקבע סכום בתקציב שנתי למטרה מסוימת, ייקבע סכום כאמור בתקציב הדו שנתי לכל אחת מהשנים 2017 ו-2018.

<דודי קופל: (א) על אף הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף תקציב, חוץ מסעיף תקציב "הכנסת" רשאי שר האוצר, בכפוף להוראות חוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, להעביר הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב, המתייחסת לאחת מהשנים 2017 ו-2018, לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנה האחרת או לסעיף אחר בהתאם להוראות סעיף 11(ד) לחוק יסודות התקציב, ואולם אין להעביר כמה משרות משנה אחת לשנה אחרת.

משה גפני: תסביר.

<דודי קופל: הסעיף הזה אומר ששר האוצר רשאי בכפוף למגבלות שקבועות בחוק הפחתת הגירעון, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לבצע העברה מתקציב 2017 לתקציב 2018.

מנואל טרכטנברג: אבל במה זה שונה ממה קורה היום?

<דודי קופל: זה לא שונה.

מיקי רוזנטל: זה לא שונה.

מיקי רוזנטל: זה צינור וזאת צינורית.

<דודי קופל: ההבהרה כאן היא שהיום כאשר מתבצעות העברות תקציביות, הן מתבצעות בתוך תקציב של שנה מסוימת, בין סעיף מסוים בתקציב 2016 לסעיף אחר.

<דודי קופל: כאן אנחנו מדברים על העברה תקציבית בין השנים.

מנואל טרכטנברג: גם היום אנחנו עושים בין שנים.

<דודי קופל: לא.

<דודי קופל: היום מה שעושים, זאת העברה של עודפים.

<דודי קופל: אנחנו לא מדברים כאן על העברה של עודפים.

מנואל טרכטנברג: זה באישור ועדת הכספים?

<דודי קופל: כן.

<דודי קופל: כתוב בשורה השלישית, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

<דודי קופל: (ב) לגבי סעיף תקציב "הכנסת" רשאית הוועדה המשותפת האמורה בסעיף 11(ב) לחוק יסודות התקציב, לפי הצעת יושב ראש הכנסת, להעביר הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב המתייחסת לאחת מהשנים 2017 ו-2018, לסעיף תקציב "הכנסת" המתייחס לשנה האחרת, ואולם אין להעביר כמה משרות משנה אחת לשנה אחרת.

<דודי קופל: נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו שנתי המתייחס לשנת 2017, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת 2018, רק בהתאם להוראות סעיף 13 לחוק יסודות התקציב.

<דודי קופל: סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת 2018.

<דודי קופל: שר האוצר רשאי להשתמש בסמכותו להעברת עודפים לפי סעיף 13 לחוק יסודות התקציב, לעניין העברת עודפים בין 2017 ל-2018.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אותו דבר כפי שקיים כיום.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה כמו היום?

<דודי קופל: כמו היום בהעברה שמתבצעת בין שנות תקציב, הוא יוכל לבצע העברת עודפים בין שנת 2017 לשנת 2018.

מנואל טרכטנברג: אותו מנגנון שקיים היום יהיה גם לגבי זה.

משה גפני: אגב, רציתי לשאול אתכם.

משה גפני: יש חמישים מיליון שקלים שאתם מבקשים להעביר למוסדות הכנסיתיים.

משה גפני: אתם יכולים לנתק את זה מכל הדברים האחרים ולהביא את זה לאישור?

משה גפני: הם מאוד לוחצים עלי.

<אמיר לוי: למה אתה לא מאשר את הפנייה?

משה גפני: כי אין שם דברי הסבר.

משה גפני: אני רוצה להעביר את החמישים מיליון.

משה גפני: יש פניות אלי.

באסל גטאס: חשבתי שכבר עברו.

משה גפני: לא עברו.

מכלוף מיקי זוהר: אבל למה רק לנוצרים?

מכלוף מיקי זוהר: מה עם החרדים?

מכלוף מיקי זוהר: עם המוכר שאינו רשמי?

<אמיר לוי: לחרדים אנחנו מעבירים בנפרד.

מכלוף מיקי זוהר: הרבה?

משה גפני: כן.

משה גפני: הרבה.

משה גפני: שם יש קיצוץ.

משה גפני: בקיצוץ פלט במשרד החינוך, רק לחרדים.

משה גפני: אתם יכולים לנתק את הפנייה הזאת?

<אמיר לוי: המקור התקציבי הוא בפנייה הזאת.

משה גפני: אבל עם כל הכבוד, לא הגשתם דברי הסבר.

משה גפני: יוצא כאילו אני נגדם.

<אמיר לוי: יש שם דברי הסבר.

<אמיר לוי: מה חסר בדברי ההסבר?

משה גפני: הם לא מספיקים.

משה גפני: אני רוצה להעביר את זה.

משה גפני: אף על פי שנעשה שם מעשה שלא ייעשה.

משה גפני: בפלט של משרד החינוך הורדתם רק בסעיף של החרדים, של הבנות.

משה גפני: אולי זה לא אתם אלא משרד החינוך.

משה גפני: אנחנו מקבלים כל הזמן כסף, אנחנו החרדים.

משה גפני: כל הזמן.

משה גפני: לא מפסיקים אבל כל הזמן לא רואים את האמת.

משה גפני: תנתקו את בתי הספר הנוצרים.

משה גפני: לגבי העודפים.

משה גפני: יש עודף משנת 2017 והוא עובר לשנת 2018.

משה גפני: מה התהליך?

<אמיר לוי: רגיל.

<אמיר לוי: מעבירים פנייה עם דברי הסבר מפורטים לוועדה והוועדה לא מעבירה את זה.

<אמיר לוי: העברנו לדעתי שלוש שנים אחורה.

סתיו שפיר: כשאתה אומר דברי הסבר, למה אתה מתכוון?

<אמיר לוי: למגילה.

<אמיר לוי: אני מתכוון למגילה.

סתיו שפיר: אמיר, אני שאלתי שאלה רצינית.

<אמיר לוי: אני עניתי בשיא הרצינות.

<אמיר לוי: למגילה.

<אמיר לוי: מעולם לא כתבנו דברי הסבר כאלה.

סתיו שפיר: מגילה יכולה לא להגיד שום דבר ויכולה להגיד הרבה.

סתיו שפיר: מה קשור האורך?

משה גפני: אני אמרתי כאן בוועדה ואני אמרתי גם לכם.

משה גפני: אמרתי שנסיים את הגל הראשון, נתכנס עוד הפעם גם עם הוועדה אבל קודם נתכנס אנחנו ונראה אם צריך לעשות שינוי בנוהל.

סתיו שפיר: מה זאת אומרת לעשות שינוי?

משה גפני: אני יושב ראש הוועדה.

משה גפני: תשמע מה שאני אומר.

<אמיר לוי: אני מקשיב ליושב ראש הוועדה.

משה גפני: אמרתי שיהיה נציג מהאופוזיציה ונציג מהקואליציה כדי לראות האם יש בעיות בנוהל כי יש בעיות.

משה גפני: אנחנו עובדים כאן מאוד קשה.

משה גפני: באמת.

משה גפני: לא רוצים לעכב שום דבר.

סתיו שפיר: הבעיה היחידה בנוהל היא שמשרד האוצר לא רוצה לעמוד בו.

משה גפני: למה את מפריע לי?

משה גפני: אני באמצע המשפט.

משה גפני: אני באמצע רשות דיבור.

סתיו שפיר: אני עוזרת לך.

משה גפני: אל תעזרי לי.

משה גפני: זה לא עוזר לי בכלל.

סתיו שפיר: זאת הבעיה עם הנוהל.

משה גפני: זה לא עוזר לי.

סתיו שפיר: אז בבקשה שמשרד האוצר יכתוב - - -

משה גפני: אין בבקשה.

משה גפני: לא לשמוע מה שהיא אומרת.

סתיו שפיר: שהנוהל היה עניין פיקטיבי שהשתמשתם בו כדי לבטל את הבג"ץ.

סתיו שפיר: אין לכם שום כוונה לעמוד בו.

משה גפני: סתיו, זה לא בסדר מה שאת עושה.

סתיו שפיר: זה לא בסדר מה שהם עושים.

משה גפני: אז תלכי לדבר אתם.

משה גפני: תקבע אתה פגישה.

סתיו שפיר: אנחנו לא בסדר?

סתיו שפיר: אתם תשבו לא בתוך הוועדה ותשנו את הנוהל שהצבענו עליו בוועדה?

סתיו שפיר: איזה מין דבר זה?

סתיו שפיר: אולי גם על התקציב תדונו מאחורי דלתות סגורות?

משה גפני: זה לא בסדר מה שאת עושה עכשיו.

משה גפני: אמרתי את זה בוועדה כמה פעמים.

משה גפני: יעבור הגל הראשון, נראה את הניסיון, זה נוהל חדש, יכול להיות שאנחנו נרצה שינויים, יכול להיות שאתם תרצו שינויים.

משה גפני: אנחנו באים לעניין הזה בלב פתוח ובנפש חפצה.

סתיו שפיר: מי זה אנחנו להגדרתך?

סתיו שפיר: על מה אתה מדבר?

משה גפני: מישהו מהאופוזיציה, מישהו מהקואליציה.

משה גפני: אם נצטרך לעשות שינויים, נעשה אותם כאן על השולחן.

משה גפני: יש דברים שרואים במהלך החיים.

סתיו שפיר: זה לא מקובל, גפני.

סתיו שפיר: לא מקובל שאחרי שהוועדה הצביעה על הנוהל, אתם תלכו לדון בשינויים איפה שהוא בחדר והדבר הזה יתבטל.

משה גפני: לא אמרתי יתבטל.

סתיו שפיר: משרד האוצר רוצה שינוי, שיודיע את זה לבג"ץ - - -

משה גפני: תודה.

משה גפני: סתיו, תודה.

סתיו שפיר: את עושים צחוק מהוועדה.

משה גפני: סתיו, אני מבקש, אנחנו לא שם.

משה גפני: אמרתי את הדברים.

משה גפני: קחו את הדברים שלי ברצינות.

משה גפני: אני מבקש שיתוף פעולה בעניין הזה.

משה גפני: אנחנו נשב אחרי כן לדון ונראה.

משה גפני: יש דברים שאולי אי אפשר לעמוד בהם, יש דברים שאולי צריך לשנות.

משה גפני: ממשיכים.

<דודי קופל: בשנת 2019 יותר שימוש, בהתאם להוראות סעיף 13 לחוק יסודות התקציב, רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו שנתי המתייחס לשנת 2018.

<דודי קופל: שר האוצר יוכל להעביר עודפים לשנת התקציב 2019, רק עודפים שנותרו בשנת 2018.

<דודי קופל: אם נותרו עודפים משנת 2017, לא ניתן יהיה להעביר אותם לשנת 2019.

משה גפני: מה בסעיפים כאלה שבוצעו שנים קודמות אבל זה תהליך רב שנתי?

משה גפני: למשל חוזה שעשו לחמש שנים או לשלוש שנים?

מיקי רוזנטל: בכל מקרה זה יצטרך להיות כמו עכשיו אבל יעבירו מ-2017 ל-2018 ומ-2018 ל-2019.

<אמיר לוי: כרגיל.

<דודי קופל: אבל מה שלא עבר, לא יוכל לעבור.

<דודי קופל: אי אפשר יהיה להעביר מה שלא עבר מ-2017 ל-2018.

מיקי לוי: ההעברות יבואו לכאן?

<אמיר לוי: כן.

<אמיר לוי: עודפים מגיעים לכאן.

<אמיר לוי: ברור.

<אמיר לוי: זה נוהל.

<אמיר לוי: זה לא מחייב.

מיקי רוזנטל: אם ב-2019 לא יהיה תקציב – לא הייתי בחלק הזה של הישיבה – מה עושים אז?

משה גפני: מה היה ב-2015?

משה גפני: אותו דבר.

משה גפני: לא היה תקציב.

משה גפני: אחרי כן באו עודפים בכמויות.

<אמיר לוי: אנחנו מגיעים.

<אמיר לוי: ביקשתם ואנחנו מגיעים.

משה גפני: שואל מיקי רוזנטל מה קורה אם נניח ב-2019 אין תקציב מאושר.

משה גפני: מה עושים?

מיקי רוזנטל: אין תקציב.

מיקי רוזנטל: אני לא הייתי כאן ויכול להיות שאני מתפרץ לדלת פתוחה, אבל תסביר לי.

מיקי רוזנטל: אין תקציב.

מיקי רוזנטל: החשבת ממונה על התקציב, היא עובדת באחד חלקי 12.

מיקי רוזנטל: ואז יש פתאום בעיה גדולה עם הרכבת הקלה בתל אביב וצריך להעביר חמישה מיליארד שקלים ויש כבר תקצוב של שנים קודמות.

מיקי רוזנטל: היא צריכה יותר מההעברה.

מיקי רוזנטל: מה עושים במקרה כזה?

<אמיר לוי: החוק קובע אחד חלקי 12 מתקציב שנה קודמת.

<אמיר לוי: אי אפשר להוציא יותר.

<אמיר לוי: יש גמישות מסוימת בתוך התקציב.

<אמיר לוי: אנחנו לא צופים שפתאום יהיה גידול בין השנים של חמישה מיליארד אבל רצוי מאוד להעביר תקציב ב-31 בדצמבר לשנה הבאה.

<אמיר לוי: אם הכנסת לא מעבירה, יש מחיר שהמשק משלם.

<אמיר לוי: זה המצב.

<אמיר לוי: אתם המחוקק.

<אמיר לוי: תעבירו תקציב.

עודד פורר: כשיש אחד חלקי 12, בתוך האחד חלקי 12 היא עושה מה שהיא רוצה.

עודד פורר: היא יכולה לקחת חמישה מיליארד שקל לאן שהיא רוצה.

<אמיר לוי: זה לא נכון.

מנואל טרכטנברג: יש ועדת חריגים.

<אמיר לוי: גם הוועדה מוגבלת.

<אמיר לוי: אנחנו צופים גם שנה קדימה ולא לוקחים על עצמנו התחייבויות שאחר כך הממשלה לא תוכל לעמוד בהן.

עודד פורר: אני לא מדבר על ההתחייבויות.

עודד פורר: בתוך האחד חלקי 12.

עודד פורר: היא יכולה להחליט שיש לה חמישה מיליארד מאוד חשובים עכשיו לרכבת ולקחת אותם.

<אמיר לוי: אם לא היה את זה בשנה קודמת, אי אפשר לעשות את זה.

מיקי רוזנטל: לא.

מיקי רוזנטל: היה סעיף תקציבי אבל ההעברה לא מספיקה.

מיקי רוזנטל: נוצר איזה משבר.

<אמיר לוי: יש ועדת חריגים אבל זה צריך להיות מידתי מאוד.

<אמיר לוי: אי אפשר ליצור בעצם מחויבות חדשה לממשלה הבאה.

עודד פורר: הוא לא מדבר על מחויבות חדשה.

משה גפני: זאת שאלה שנצטרך למצוא לה פתרון.

משה גפני: זאת הבעיה שהייתה ב-2015.

משה גפני: ממשיכים.

<דודי קופל: לעניין סעיף 40א לחוק יסודות התקציב - יראו בכל אחת מהשנים 2017 ו-2018 כשנת תקציב.

<דודי קופל: המועד להנחה על שולחן הכנסת של תכנית התקציב התלת שנתית, לעניין שנת התקציב 2018, יהיה לא יאוחר מהמועד להגשת הדוח לעניין קיום הפרשים לפי סעיף 3(ב) לחוק היסוד.

באסל גטאס: איפה יש לנו תקציב תלת שנתי?

<דודי קופל: תכף נסביר.

משה גפני: אני מבקש לא להפריע.

משה גפני: הגענו לתקציב התלת שנתי.

<דודי קופל: אנחנו מדברים כאן על מה שמכונה הנומרטור.

משה גפני: אני מבקש שתסביר את הדבר הזה.

מיקי רוזנטל: איך זה נהיה תקציב תלת שנתי.

משה גפני: אני מבקש גם לא לחייך עת אתה מסביר את זה.

<דודי קופל: אנחנו מדברים כאן על מה שמכונה הנומרטור.

<דודי קופל: סעיף 40א לחוק יסודות התקציב.

<דודי קופל: במסגרת הזאת מוגשת יחד עם חוק התקציב תכנית תקציב תלת שנתית לשנות התקציב שלאחר שנות התקציב בן עוסק התקציב שהוגש.

<דודי קופל: יש לכך, לפי סעיף 40א גם השלכות מבחינת המגבלות שמוטלות על הממשלה.

משה גפני: במה הסעיף הזה ישנה?

<דודי קופל: אנחנו אומרים כאן שבעצם אנחנו מתייחסים לכך שאם מוגשת תכנית תקציב תלת שנתית פעמיים בשנה, היא תוגש אכן פעמיים בשנה, ב-2017 וב-2018, באמצע השנה, בסוף השנה ותכף נתייחס קונקרטית ל-2017, וב-2018 גם באמצע השנה, ויחד עם התקציב שיוגש לגבי שנת 2019.

מיקי רוזנטל: לא נעים לי להגיד לך אבל זה כמו שוד שהסתבך.

מיקי רוזנטל: אתם לא רציתם תקציב דו שנתי, אבל כפו עליהם תקציב דו שנתי, אז אתם עושים את זה תלת שנתי.

מנואל טרכטנברג: זה כמו ניסיון ההפיכה בתורכיה.

מיקי רוזנטל: זה כמו שוד שהסתבך.

משה גפני: הבנו את העיקרון ועכשיו אני רוצה לדעת את הפרטים.

<דודי קופל: עוד השלמה אחת.

<דודי קופל: התקציב הדו שנתי בסוף 2017 יוגש עד 15 בנובמבר כדי שבעצם נוכל לאחד את הדוחות שמוגשים יחד עם הדוח שדיברנו עליו קודם וחוק היסוד יוכל להיות מוגש יחד עם הדוח.

באסל גטאס: אבל מה זה תקציב דו שנתי?

משה גפני: הנומרטור.

באסל גטאס: אבל זה לא תקציב.

<דודי קופל: זאת תכנית.

משה גפני: זאת תכנית.

משה גפני: מה זה משנה?

משה גפני: יש משהו שאני לא מבין, וזה לא הדבר היחיד שאני לא מבין ואני לא רוצה להגיד את הסיבה לגבי הלימודים שלי.

משה גפני: עד היום כשהוגש תקציב חד שנתי או דו שנתי, עשו חשבון של יעד הגירעון, עשו חשבון של ההכנסות ועשו חשבון של ההוצאות והתקציב היה מאוזן לפי יעד הגירעון, לפי התחזיות של משרד האוצר.

משה גפני: ההכנסות הן בגובה מסוים, ההוצאות בגובה מסוים וצריך להתכנס למשהו שהוא מאוזן.

משה גפני: נכון?

משה גפני: עד היום כך היה.

משה גפני: הגשתם תקציב.

משה גפני: אמיר, אני טועה כאן במשהו?

<אמיר לוי: לא.

משה גפני: מה עכשיו, בעקבות הסעיף הזה, הנומרטור, מה יקרה שונה?

<איתי טמקין: אפשר להסביר?

משה גפני: בטח.

משה גפני: חייבים.

משה גפני: מישהו צריך להסביר כי אחרת אני לא אבין.

<איתי טמקין: בעצם התכנית התלת שנתית, זאת שזכתה לכינוי נומרטור, מה שהיא עושה, היא מטילה מגבלות על הממשלה לגבי היכולת שלה להתחייב לשלוש שנות התקציב שמעבר לשנת התקציב הנוכחית שמתקיימת כרגע.

<איתי טמקין: כלומר, אם אני לוקח את שנת 2016, כיום הממשלה, בגלל אותה חקיקה, יש לה מגבלות לגבי היכולת שלה לקחת מחויבויות תקציביות לשנים 2017, 2018 ו-2019.

<איתי טמקין: שלוש שנים קדימה.

משה גפני: מה שפעם היא כן יכלה לעשות?

<איתי טמקין: מה שפעם היא כן יכלה לעשות.

<איתי טמקין: בדיוק.

<איתי טמקין: היום, בגלל שכבר היום היא צופה שיש לה חריגה מהמגבלות ל-2017, 2018 ו-2019, בעצם היא עוצרת והיא לא יכולה לקחת עוד מחויבויות תקציביות חדשות על עצמה.

משה גפני: לשנה השלישית.

<איתי טמקין: לשנה הבאה.

<איתי טמקין: עוד שנתיים ועוד שלוש, היא לא יכולה לקחת לאף אחת מהן בנפרד או לכולן ביחד.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אני רק רוצה לדעת.

משה גפני: את תקציב 2019 אנחנו לא מאשרים עכשיו.

<איתי טמקין: נכון.

משה גפני: אנחנו מאשרים עכשיו את תקציב 2018.

משה גפני: כשאנחנו מאשרים את תקציב 2018, צריך גם שיהיה איזון כמו ב-2017.

משה גפני: בלי הנומרטור היא גם לא הייתה יכולה להתחייב על שנת 2018, דבר שחורג מהמסגרת של האיזון התקציבי.

<איתי טמקין: נכון.

<איתי טמקין: הנומרטור בעצם מתייחס לשנים שבגינן עוד לא אושר תקציב.

משה גפני: 2019.

<איתי טמקין: נכון.

<איתי טמקין: עכשיו מה שהסעיף הזה בעצם אומר, הוא אומר שבמהלך שנת 2017, המגבלה תתייחס לשנים 2018, 2019 ו-2020.

<איתי טמקין: במהלך שנת 2018, המגבלה תתייחס לשנים 2019, 2020 ו-2021.

<איתי טמקין: זה מה שהסעיף הזה בא להבהיר.

משה גפני: זאת אומרת, אם הממשלה רוצה לעקוף את הנומרטור, היא יכולה לבקש מאחד מחברי הכנסת שיגיש הצעת חוק שהיא הצעת חוק פרטית.

<דודי קופל: לא.

<דודי קופל: היא לא יכולה לתמוך.

מיקי רוזנטל: זה מוגבל.

מיקי רוזנטל: אנחנו הסכמנו.

משה גפני: היא לא תתמוך, אבל אפשר להגיש.

מיקי רוזנטל: יש דרך הרבה יותר קלה.

מיקי רוזנטל: לשנות את המספרים ולהגיד שעכשיו אני חוזה את ההכנסות שיוכפלו ונגמר הנומרטור.

מיקי רוזנטל: אין שום בעיה.

עודד פורר: לעשות את זה, זה חמור מאוד.

מיקי רוזנטל: אבל יעשו את זה.

מיקי רוזנטל: אתה רוצה להתערב שיעשו את זה?

עודד פורר: אני לא מתערב, אבל אני אומר שאם מישהו יעשה את זה, זה דבר מאוד חמור לעשות.

מיקי רוזנטל: זה בדיוק מה שיעשו לקראת הבחירות ב-2019.

<שלומית ארליך: אם מדברים על הנומרטור.

<שלומית ארליך: איך הנומרטור חי עם כל מנגנון ההתכנסות?

<שלומית ארליך: קיבלנו את הנומרטור, אמרנו שאי אפשר לקחת כל מיני מחויבויות, צריך להראות את המקור התקציבי במידה שאנחנו כן לוקחים התחייבויות נוספות.

<שלומית ארליך: איך כל זה עומד יחד וחי יחד עם מנגנון ההתכנסות?

<שלומית ארליך: מנגנון ההתכנסות בעצם יכלול הרבה מאוד צעדים בתכנית שתביאו ותרצו לשנות.

<שלומית ארליך: יהיו לזה השלכות תקציביות.

<שלומית ארליך: איך הם חיים יחד?

<איתי טמקין: מנגנון ההתכנסות, כשמו כן הוא.

<איתי טמקין: הוא מנגנון שיבוא במידה ותתבצע חריגה.

<איתי טמקין: מנגנון ההתכנסות או שהוא יפחית הוצאות ממשלה או שהוא יעלה את ההכנסות.

<איתי טמקין: במצב כזה, להפך, הוא רק תומך בנומרטור והופך את התמונה הרב שנתית לחיובית יותר.

<איתי טמקין: לכן אין כאן שום סתירה בין שני הדברים.

<שלומית ארליך: זאת אומרת, כיוון שלא מדובר בהוצאות אלא רק בהכנסות, במנגנוני התכנסות שמגדילים את ההכנסות, הם חיים בשלום.

<איתי טמקין: נכון.

משה גפני: זאת תשובה מקצועית.

משה גפני: התשובה הלא מקצועית היא שהנומרטור קיים ומה שאתה רוצה לענות כן, אתה אומר שאפשר לסדר את זה עם הנומרטור, ומה שאתה רוצה לענות לא, אתה אומר נומרטור.

מיקי רוזנטל: הנומרטור לא מאפשר.

משה גפני: זה לא מקצועי.

באסל גטאס: עוד השלמה לשאלה של שלומית.

באסל גטאס: שאלה שהיא יותר שאלה של הגיון.

באסל גטאס: אם הנומרטור עובד, לא אמורות להיות בעיות באמצע-סוף 2018.

משה גפני: לא, אבל על זה דיברנו קודם.

באסל גטאס: אלא בסוף 2017, אם ההכנסות נפגעות.

באסל גטאס: אתה כאילו בשליטה.

<איתי טמקין: נכון.

משה גפני: זה כבר נשאל קודם.

משה גפני: בסדר, זאת שאלה טובה.

משה גפני: יהיו כאן הרבה שאלות טובות ואני לא יודע כמה התשובות יהיו טובות אבל נצטרך להתקדם.

משה גפני: אני לא מתכוון בחוק הזה לפתור את כל התחלואים בהם נתקלנו כל הזמן.

משה גפני: הנומרטור, ביום כיפור אני אצטרך לבקש סליחה על כמה דברים ובין היתר למה העברתי את הנומרטור.

מיקי רוזנטל: נכון, ושלא תגיד שלא הזהירו אותך.

משה גפני: הזהירו אותי.

<שי באבד: זה לא מתכפר כי זה בין אדם לחברו.

משה גפני: נכון.

משה גפני: הוא צודק.

משה גפני: זה בין אדם לחברו.

מנואל טרכטנברג: גפני, יש נומרטור על מספר הנדרים שאתה יכול לצבור לקראת יום כיפור.

יצחק וקנין: אתה יודע מה הוא אומר.

יצחק וקנין: הוא אומר בלי נדר ואז הוא מוריד את זה.

<דודי קופל: לכל אחת מהשנים 2017 ו-2018 יראו את הסכום שנקבע לפי סעיף 48 לחוק יסודות התקציב, לשם קבלת הלוואה מבנק ישראל, כסכום שנקבע לאותה מטרה לאותה שנה.

<דודי קופל: סעיף 48 לחוק יסודות התקציב מאפשר קביעה במסגרת חוק התקציב של סכום לקבלת הלוואה מבנק ישראל וכאן מובהר שזה יהיה סכום נפרד לכל אחת מהשנים 2017 ו-2018.

<דודי קופל: אישור תקציב ההתאמות לשנת 2018 ושינויים בתקציב תקציב ההתאמות יהיה בסכום של 3.5 מיליארד שקלים חדשים.

<דודי קופל: השימוש בתקציב ההתאמות ייעשה בהתייחס לשנת 2018 ובהתאם להוראות סעיף זה בלבד.

<דודי קופל: הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת, בתוך 21 ימים לפני תחילת שנת 2018, את הצעת הממשלה – לשימוש בתקציב ההתאמות ולהקצאתו בשנת 2018.

<דודי קופל: לשינויים בחלק התקציב הדו-שנתי המתייחס לשנת 2018, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2017 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד.

<דודי קופל: לעניין פסקה זו, "שינויים" – כמשמעותם בסעיף 11 לחוק יסודות התקציב.

<דודי קופל: ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכום שהתווסף לתקציב המתייחס לשנת 2018.

<דודי קופל: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 11 לחוק יסודות התקציב, ומהוראות סעיף 2(4) לחוק זה.

משה גפני: תסביר את כל הסעיף.

משה גפני: קודם כל, תתחיל בהסבר איך נקבע סכום של 3.5 מיליארד שקלים.

<קריאה: אחוז.

משה גפני: השאלה אם זה מספיק.

<איתי טמקין: פעם אחת, כמו שנאמר קודם, לקחנו אחוז ממגבלת ההוצאה.

<איתי טמקין: פעם שנייה, כמו שהצגנו בדיונים קודמים בוועדה, הניסיון האמיתי היחידי שלנו בתקציב דו שנתי מלא הוא בשנים 2011 ו-2012.

<איתי טמקין: אם מסתכלים על שנת 2012, תוקצבה רזרבת התאמות של 1.6 מיליארד שקלים באותה שנה ולא רק שהרזרבה לא הספיקה באותה שנה אלא התבצעה חריגה נוספת של 1.6 מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: כלומר, סך החריגה ממה שתכננו היה 3.2 מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: אם אתה לוקח את אותם 3.2 מיליארד שקלים ושם אותם במונחי התקציב הזה, זה פחות או יותר המספר שמתקבל, 3.5 מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: כך הגענו לסכום הזה.

יצחק וקנין: יש לי שאלה עקרונית.

יצחק וקנין: אני חושב – והדברים זכורים לי – שרוב הכסף הלך לביטחון.

משה גפני: אמרתי את זה.

יצחק וקנין: זאת לא חכמה להגיד שנתנו עוד שלושה מיליארד שקלים וחרגו כי הכול הלך לביטחון וזה קורה כמעט כל שנה.

יצחק וקנין: אני אגיד לך ממה אני חושש.

יצחק וקנין: לא הייתי כאן כשאתה אמרת את זה, כך שאולי כיוונתי לדעת גדולים.

יצחק וקנין: אני אומר לך מה הבעיה כאן.

יצחק וקנין: במידה ובאמת תהיה איזושהי בעיה מסוימת, תקציבית, אנחנו כאן לא נוכל להוסיף כי אם כל הכסף ילך עוד פעם לביטחון, כי מתקצבים אותו בתקצוב נמוך, או שתהיה בעיה אחרת.

משה גפני: לא נפתח פה לשטן, אבל זה יכול להיות.

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: יכולה להיות בעיה אחרת ונצטרך לתקצב את משרד הביטחון בתוספת של עוד מיליארד או שני מיליארד שקלים וזה ייקח את כל הרזרבה הזאת.

משה גפני: בקדנציה הקודמת הייתי יושב ראש ועדת המדע.

משה גפני: יאיר לפיד היה שר האוצר והוא העביר לי את החוק של רווחי הגז כאשר אנחנו מדברים על 340 מיליארד שקלים לטווח של 25 שנים.

משה גפני: קבענו בחוק, ואמרנו גם מה ההגדרות, שצריך להיות מקרה מאוד מאוד חריג להוציא משם כסף ולתת לזה, אבל הגדרנו את הדברים החריגים.

משה גפני: לא כל דבר אבל מקרים חריגים יכולים להיות.

משה גפני: הוא צודק.

משה גפני: יכולים לבוא, לקחת את הכסף הזה ולהעביר אותו לאיזה דבר שמציק שהוא לא הדבר הכי בעייתי.

<שי באבד: אני מזכיר לכולם שהכסף הזה מראש הוגדר כרזרבה במידה ואנחנו מתחילים להתבדר.

<שי באבד: אם יהיה מקרה קיצוני שבו חס וחלילה לא עלינו - - -

משה גפני: לא חשוב מה.

משה גפני: דברים משמחים אבל צריך הרבה כסף עבורם.

<שי באבד: זאת לא המטרה של החוק.

<שי באבד: זאת לא המטרה של הכסף.

משה גפני: מה שאומר המנכ"ל, הוא אומר שהכסף הזה מיועד למקרה שבו פתאום התפזר התקציב.

<שי באבד: לא בגלל אירוע חריג.

<שי באבד: התבדרנו.

<שי באבד: תחזית ההכנסות לא עמדה.

משה גפני: וצריך את האישור של הוועדה כאן כדי לקחת את הכסף הזה ולהעביר אותו.

<שי באבד: היה גידול בהוצאות שלא צפינו אותו.

<שי באבד: לדוגמה, אנחנו תכננו בתקציב החינוך שיגיעו כך וכך תלמידים וכך וכך כיתות או שהשכר יהיה כך וכך - - -

משה גפני: או בביטוח הלאומי.

<שי באבד: או בביטוח הלאומי או בניצולי שואה או באלף ואחד סעיפים שיש להם קריטריונים בחוק, והתבדרנו.

<שי באבד: לשם כך נועד הכסף.

<שי באבד: אם חס וחלילה או לדברים משמחים הכסף הזה, אם תיקחו כפעולה חריגה, אנחנו משערים שממשלת ישראל תקבל החלטה לגבי הדבר החריג שנדרש לו עכשיו כסף.

<שי באבד: זה לא קשור לתהליך ההתכנסות של התקציב.

משה גפני: אני בדעה שצריך לשים שם יותר כסף.

<שי באבד: אני מזכיר.

<שי באבד: יש שלושה וחצי מיליארד רזרבה.

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: בחלוקה הפנימית אני חושב שצריך יותר.

משה גפני: נגיע לזה.

<שי באבד: יש עוד שניים וחצי מיליארד שקלים של עודפים.

<שי באבד: יש עשרה מיליארד שקלים.

משה גפני: שואלת חברת הכנסת סתיו שפיר לגבי הנושא של ניתן אישור להצעות כאמור.

משה גפני: נכון.

סתיו שפיר: כן.

משה גפני: תסבירו את זה.

משה גפני: לחברת הכנסת סתיו שפיר יש רגישות לנושא של ההעברות.

משה גפני: היא טוענת שלא צריך העברות אלא להכניס את הכול בבסיס התקציב.

סתיו שפיר: זה לא מה שאני טוענת.

סתיו שפיר: אני טוענת שצריך לתכנן תקציב כמו שצריך ושההעברות הן דרך בשבילכם לא לתכנן באמת תקציב אלא לבוא לכאן.

משה גפני: אני אמרתי את זה יותר עדין.

סתיו שפיר: אז אני אתקן.

סתיו שפיר: אלא לבוא לכאן עם משהו שהוא לא תקציב אמיתי ואז לשנות ולהסיט אותו לאורך כל השנה בוועדת הכספים.

משה גפני: כן, זה באמת מה שהיא אומרת.

יצחק וקנין: וזה כשהוא היום רגועה.

סתיו שפיר: השאלה איך אנחנו נמנעים במצב כזה כי גם כל הדברים שאתם קוראים להם תכנית התאמות, היא למעשה להביא לנו מקבץ של העברות תקציביות שכך יתוכנן התקציב הבא.

<שי באבד: ההעברות שנעשו במהלך שנה ושנה הן העברות שנעשות לצורך התאמות בסעיפים השונים בתקציב, חלק בתוך המשרדים וחלק במסגרת המשרדים בתוך מסגרת התקציב.

<שי באבד: כאן לא מדובר.

<שי באבד: ההתאמות שמדובר כאן, מדובר רק על מצבים שבהם חרגנו מהמסגרת.

<שי באבד: חרגנו.

<שי באבד: אנחנו לא במסגרת.

<שי באבד: העברות שנעשות כאן בשוטף הן בתוך המסגרת.

סתיו שפיר: עכשיו אתה מדבר גם על שינוי המסגרת בהעברה תקציבית.

<שי באבד: לא.

סתיו שפיר: זאת השאלה.

<שי באבד: יש מצב – אנחנו מקווים שלא נגיע אליו ושואפים לא להיות בו – שאנחנו נתבדר מהמסגרת.

<שי באבד: מדובר בתקציב דו שנתי, חלק ממנגנוני ההגנה בדיוק נעשו כי זה מה שקרה בתקציב 2011 ו-2012, בתקציב הדו שנתי שהיה.

<שי באבד: במידה והתבדרנו מהמסגרת, שזאת לא העברות רגילות ולא העברות שנעשות במסגרת ועדת הכספים באופן שוטף ורגיל, אנחנו מציעים כאן את המנגנון שבמסגרתו אנחנו נחזור חזרה למסגרת.

<שי באבד: הדרך בה אנחנו חוזרים בחזרה למסגרת היא דרך פעם אחת תקציב רזרבה והתאמות של תקציב הרזרבה, ופעם שנייה על ידי פלט, ופעם שלישית על ידי עודפים.

<שי באבד: אבל המטרה כאן היא לא בגלל שלא נערכנו לתקציב או שאנחנו עושים העברות בין סעיפים.

<שי באבד: כל המנגנון כאן נועד לכנס חזרה למסגרת כדי שלא יהיה מצב שבו אנחנו הבאנו לכנסת ולממשלה או הבאנו בפני הכנסת גירעון של 2.25 או 2.5 או מה שלא יהיה ובסוף הגירעון הוא 2.4.

סתיו שפיר: הדרך בה אתם הולכים לשנות את המסגרת, אתה קורא לזה להתכנס בחזרה, זה להביא לכאן משהו שהוא ייראה כמו העברה תקציבית.

<שי באבד: לא.

<שי באבד: כי זאת לא העברה מסעיף לסעיף.

<שי באבד: אלה קיצוצים.

סתיו שפיר: איך זה ייראה?

סתיו שפיר: תאר לי איך נראה המסמך.

סתיו שפיר: על מה אנחנו מצביעים.

סתיו שפיר: זה עובר כחוק?

סתיו שפיר: כמה זה עובר?

משה גפני: שי, היית מאוד ברור אבל רק רגע.

משה גפני: יעל, לפני שאת משיבה, חבר הכנסת טרכטנברג.

מנואל טרכטנברג: אני מנסה להבין את התאריכים ואיך שני החוקים מסתדרים מבחינת התאריכים.

מנואל טרכטנברג: כאן כתוב ב-(ג) שב-9 לדצמבר או ב-10 לדצמבר - - -

משה גפני: 21 ימים לפני תחילת 2018.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: ב-9 או ב-10 לדצמבר צריך להביא לוועדת הכספים את התכנית הזאת.

<שי באבד: מה-9 לדצמבר עד סוף השנה.

משה גפני: זה לא בסדר.

משה גפני: 21 ימים לא מספיקים.

מנואל טרכטנברג: יש שלושה תאריכים שלא מסתדרים ואני לא מבין אותם.

מנואל טרכטנברג: יש את ה-15 לנובמבר, יש את ה-10 לדצמבר ויש את ה-29 לדצמבר.

מנואל טרכטנברג: מה קורה כאן?

משה גפני: יעל, תעני לסתיו שפיר ואחרי כן לגבי התאריכים כשגם אני מצטרף לשאלה.

<יעל מבורך: לגבי תכנית ההתאמות.

<יעל מבורך: קודם כל, החשש מההתבדרות הוא בעיקר בצד ההכנסות.

<יעל מבורך: היכולת להתבדר בהוצאות בתקציב שהוא קבוע בחוק ברמה הנומינלית היא נמוכה.

<יעל מבורך: החשש הוא מזה שמשהו קורה בשוק והכנסות המדינה מסיבות מקומיות, מסיבות בינלאומיות, קטנות.

<יעל מבורך: תכנית ההתאמות יכולה להיראות מכל מיני סוגים.

<יעל מבורך: אנחנו לא יודעים להגיד את זה היום.

<יעל מבורך: זה תלוי במצב ובפתרונות לצורך העניין שתקבל הממשלה בעת ההיא.

<יעל מבורך: זה יכול להיות, האחד, הגדלת גירעון, לשנות את המסגרות ולהגדיל אותן – זה תיקון חקיקה ראשי והוא לא ייראה כמו פנייה אלא יבוא בשלוש קריאות.

<יעל מבורך: זה יכול להיות שינוי במסים, חלק ניכר מהמסים, וגם הוא תיקון חקיקה.

<יעל מבורך: זה יכול להיות ביטול של פטורים.

<יעל מבורך: אני שמה את הספקטרום ולאו דווקא תכנית קונקרטית.

סתיו שפיר: זה בגדול יכול להיות חוק הסדרים.

<יעל מבורך: זאת לא הכוונה.

<יעל מבורך: הכוונה היא להתאמות פיסקליות.

סתיו שפיר: אבל זה יכול להיות.

<יעל מבורך: לא.

<יעל מבורך: אלה התאמות פיסקליות.

מיקי לוי: למשל, עכשיו יחקקו את החוק של סמוטריץ'.

<קריאה: סתיו צודקת.

<קריאה: חוק ההסדרים הוא אחת הדרכים להתמודד עם זה.

<יעל מבורך: חוק ההסדרים לא ממוקד במאה אחוז פיסקלי.

<אמיר לוי: אם תהיה חקיקה במהלך השנה הזאת שפורץ את מסגרת התקציב של 2018, כמו חוק הטבות מס כזה או אחר שפתאום עובר בכנסת, זה פיסקלי.

<קריאה: יכולים לדחות אותו בחוק ההסדרים.

משה גפני: בואו לא נשפוך את התינוק עם המים.

משה גפני: לא הולך להיות חוק הסדרים.

משה גפני: לא הולך להיות חוק הסדרים ואם הולך להיות חוק הסדרים, אז בואו נתפזר כולנו.

<שי באבד: מתי לא הולך להיות חוק הסדרים?

<שי באבד: בשנה הבאה.

משה גפני: לא.

משה גפני: בהתאמות לא הולך להיות חוק הסדרים.

משה גפני: לא עכשיו.

משה גפני: עכשיו הולך להיות חוק כזה.

מיקי לוי: על פי החוק כי זה בלתי אפשרי.

מנואל טרכטנברג: זה בלתי אפשרי כי הרי חוק הסדרים זה רק עם אישור התקציב.

מיקי לוי: הוא לא יכול להביא פעמיים חוק הסדרים.

משה גפני: סליחה, לא התנסחתי נכון.

משה גפני: הולך לבוא חוק הסדרים עכשיו עם אישור התקציב, כזה גודל.

משה גפני: אנחנו נצטרך לצמצם אותו.

משה גפני: זה יתחיל אצל היועץ המשפטי, אצל יושב ראש הכנסת, אצל כולם.

משה גפני: חוק ההסדרים הוא לא דבר נכון.

סתיו שפיר: אפשר לקבל את המשך התשובה?

משה גפני: רגע.

משה גפני: אנחנו רצים רחוק מדי.

משה גפני: עם כל הכבוד, צריך להתנהג נורמלי.

משה גפני: אנחנו במהלך השנה לא מוותרים על זכויות החקיקה שלנו.

משה גפני: עם כל הכבוד, אם סמוטריץ רוצה להעביר חוק שהוא רוצה לתת הטבות מס ליהודה ושומרון, מותר לו להעלות את זה.

משה גפני: אני אצביע נגד אבל מותר לו להעלות את זה.

משה גפני: התאמות המס, זה יפרק את החוק בכלל.

משה גפני: הוא רוצה לתת ליהודה ושומרון על ביטחון, צריך לתת בנפרד וצריך לקבל על כך החלטה.

משה גפני: אנחנו פתאום נגיד שאנחנו מוותרים על זכויות החקיקה שלנו כי אולי יהיה גירעון או לא יהיה גירעון?

משה גפני: לא בא בחשבון.

משה גפני: עכשיו אנחנו מגיעים לסוף 2017 ותכף נדבר על התאריכים עליהם שאלת.

משה גפני: אם אין בעיה, אז אין בעיה, אבל אם מתברר שיש בעיה, ואני אומר לכם מראש – ותרשמו את מה שאמרתי – שיש בעיה.

משה גפני: אין ויכוח בכלל שיש בעיה.

משה גפני: יש בעיה ואז יש תכנית.

משה גפני: צריך להתכנס לתכנית הזאת.

משה גפני: בין יתר הדברים זה אישור של ההתאמות.

משה גפני: יש 3.5 וחצי מיליארד שקלים בתקציב שהוא צריך לבוא לממשלה וצריך לבוא לכאן וצריך להגיד מה עושים עם ה-3.5 מיליארד שקלים אלה.

משה גפני: איך פותרים את הבעיה שנוצרה כתוצאה מהגירעון.

משה גפני: השלושה וחצי מיליארד שקלים עומדים על שולחן הממשלה ולאחר מכן הם באים לשולחן ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו צריכים להחליט מה עושים עם העניין הזה.

משה גפני: לא יכולה הממשלה פתאום לבוא עם חוק הסדרים חדש, להכניס את קופת חולים עם פתרון בגלל שלא הסתדרו כל השנה.

משה גפני: זה לא בא בחשבון.

משה גפני: זה לא יהיה.

משה גפני: לפי דעתי הם גם לא מתכוונים לזה ובואו לא נכניס להם רעיונות לראש כי הם עלולים עוד לקלוט את זה.

משה גפני: יש את התכנית הזאת, תכנית ההתאמות.

משה גפני: אין קשר לשאלה שלך לגבי העניין של ההעברות.

סתיו שפיר: אני מחכה לתשובה.

משה גפני: יש קשר לדיון שיהיה כאן

משה גפני: בנושא של תכנית ההתכנסות על כל מרכיביה כולל הנושא של תקציב התאמות שהוא נועד רק עבור זה.

משה גפני: יעל, אם את מוכנה לקחת אותי כעוזר שלך כדי להסביר לחברת הכנסת סתיו שפיר, בסדר.

<יעל מבורך: בעצם תכנית התאמות אחת שהיא תכנית הדיפולט היא מה שמונח כאן עכשיו בחוק והוא יאושר, לכשיאושר ואם יאושר, בשלוש קריאות.

<יעל מבורך: זה המנגנון שמופיע כאן להתאמות.

<יעל מבורך: אבל הממשלה והכנסת יוכלו לבחור כל מנגנון התאמות אחר נוכח המצב המשקי והפיסקלי שהם יראו כאשר רובו יצטרך חקיקה.

<יעל מבורך: כמו שציינתם, אם זה העלאת גירעון, אם זה העלאת מסים וביטולי פטורים.

<יעל מבורך: זה יצטרך תיקון חקיקה וגם הוא יבוא לכנסת.

<יעל מבורך: זה לעניין תכנית ההתאמות.

<יעל מבורך: את צודקת, ואנחנו גם אמרנו את זה כאן בוועדה, שככל שבונים את התקציב מוקדם יותר, בגלל שהתקציב כולל לא תקצוב לקוי אלא הוא כולל הנחות, וכשאנחנו עושים הנחות ב-2017, יש להם רמת ודאות יותר גבוהה מאשר כשאנחנו עושים הנחות לגבי 2018, הנחות כדוגמת מה שיעור האבטלה, מה נפח השכר, תקציב של ביטוח לאומי, מה המיצוי של כבישי תחבורה ועוד הנחות שנעשו בבניית התקציב.

<יעל מבורך: רמת הוודאות שלהן יותר נמוכה וזה ידרוש יותר שינויים בתקציב ב-2018 בתוך מסגרת השינויים.

<יעל מבורך: זה אינהרנטי.

סתיו שפיר: והן יגיעו, כמה?

סתיו שפיר: אתם תבואו בסוף שנת 2017 עם חוברת ענקית כמו שעשיתם בהתאמות של התקציב הקודם.

<יעל מבורך: החוק הזה בעצם מאפשר, כמו שהוא מוצע כאן, לעשות תיקון לגגות של 2018.

<יעל מבורך: ב-29 בדצמבר 2017 אנחנו נוכל לתקן את גגות 2018.

<יעל מבורך: מה שלא יתוקן במועד הזה, יתוקן במהלך שנת 2018.

<קריאה: לא.

<קריאה: זה לא ב-29 בדצמבר אלא לפני.

סתיו שפיר: להבהיר משהו לוועדה.

סתיו שפיר: זה אומר שאנחנו נגיע ביומיים לפני סוף השנה של 2017 ונקבל פה ספר של העברות תקציביות ואנחנו נצביע על כל תקציב 2018 כהעברה תקציבית.

סתיו שפיר: אני רוצה שזה יהיה ברור.

סתיו שפיר: במקום להביא תקציב ל-2018, הם יביאו לנו העברה תקציבית, בומבה של העברה תקציבית, וזאת תהיה ההצבעה על התקציב.

סתיו שפיר: זה ממש עוקף את הכנסת ואת המחויבות של הכנסת ואת החשיבות של הפיקוח של הכנסת בהצבעה על תקציב מדינה.

סתיו שפיר: במקום לעשות תקציב מדינה, הם יעשו כאן העברה תקציבית.

סתיו שפיר: זה מה שזה אומר.

<איתי טמקין: אני אענה לשאלה של חבר הכנסת טרכטנברג ואחרי כן אולי עוד הבהרה בעניין הזה.

<איתי טמקין: קודם כל, לשאלתו של חבר הכנסת טרכטנברג.

<איתי טמקין: ניקח תהליך תקציב רגיל.

<איתי טמקין: תהליך תקציב רגיל, לוח הזמנים שלו הוא שהממשלה מחויבת להגיש לכנסת עד ה-1 בנובמבר או ה-2 בנובמבר את התקציב ולכנסת יש שישים ימים לדון בו והוא מגיע לקריאה שנייה ושלישית.

<איתי טמקין: אם התקציב לא אושר עד ה-31 בדצמבר, נכנסים לתקציב המשכי וכדומה.

<איתי טמקין: מכאן אתם מכירים את התהליך.

<איתי טמקין: מה שאנחנו מציעים כאן, ותכף אני אגע במועד הנוסף הזה שעכשיו אולי קצת בלבל באמצע הדיון, בגלל שמדובר על מנגנון התכנסות – אנחנו לא מדברים על דיון כולל מחדש בכל סדרי העדיפויות – אנחנו חשבנו שאפשר לצמצם את הזמן הזה בשבועיים.

<איתי טמקין: כלומר, להגיש את תכנית ההתכנסות ב-15 בנובמבר ולסיים את הדיון בו עד ה-29 בדצמבר.

<איתי טמקין: אם התכנית אושרה בדיוק כמו מתכונת של תקציב, התכנית תאושר עד ה-29 בדצמבר – הכול בסדר ואפשר להמשיך את השנה הבאה.

<איתי טמקין: אם התכנית לא תאושר עד ה-29 בדצמבר, כמעט כמו שלא אושר תקציב, אנחנו ניכנס לתקציב המשכי.

מנואל טרכטנברג: יש את התאריך הנוסף.

<איתי טמקין: נכון.

<איתי טמקין: עכשיו אני אגע בתאריך הנוסף.

<איתי טמקין: התאריך הנוסף מתייחס למצב עולם בו אין חריגה או שהחריגה קטנה משלושה וחצי מיליארד.

<איתי טמקין: תכף ניגע בזה.

<איתי טמקין: במצב שאין חריגה, בעצם יש תאריך נוסף ולממשלה יש את אותם שלושה וחצי מיליארד שקלים שבמצב בו אין חריגה מותר לה להגיש הצעה לכנסת איך היא רוצה להשתמש באותם שלושה וחצי מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: אנחנו כאן לא נמצאים כחלק מההתכנסות אלא נמצאים במצב עולם בו אין חריגה ומותר להשתמש באותם שלושה וחצי מיליארד שקלים.

סתיו שפיר: מה קורה עם השלושה וחצי מיליארד שקלים במהלך 2017?

סתיו שפיר: הם שמורים בתוך התקציב?

<איתי טמקין: הם בתקציב 2018.

<איתי טמקין: לא מתוקצבים בכלל בתקציב 2017.

<איתי טמקין: הם חלק רק מתקציב 2018 והם לא חלק מתקציב 2017.

סתיו שפיר: הם לא נמצאים בכלל.

<איתי טמקין: לא ב-2017.

סתיו שפיר: ההגדלה של משרד הביטחון של השבעה מיליארד שקלים והגדלות נוספות שמגדילות את זה בעשרה מיליארד - - -

משה גפני: הוא אומר שזה ב-2018.

סתיו שפיר: אבל זה משהו שייחשב כהגדלה של המסגרת?

סתיו שפיר: איך אתם מחשבים את זה?

סתיו שפיר: יש הגדלה קבועה של משרד הביטחון.

<איתי טמקין: אני אתייחס.

באסל גטאס: רגע.

באסל גטאס: חכה.

באסל גטאס: יש משהו לא הגיוני.

באסל גטאס: את חזרת על מה שאני אמרתי לפני כמה דקות.

באסל גטאס: אנחנו אומרים שמה שלא צפוי או מה שצפוי שיקרה, זאת פגיעה בהכנסות.

באסל גטאס: לא בהוצאות כי בהוצאות הנומרטור עושה את שלו.

באסל גטאס: אם יש כבר פגיעה בהכנסות, השלושה וחצי מיליארד שקלים כאילו אינם.

באסל גטאס: כלומר, אתם תממנו או תעשו התאמות מההכנסות שאינן.

באסל גטאס: אם ההכנסות ירדו ובמקום 300 מיליארד שקלים, יש 280 מיליארד שקלים, אז מאיפה תביאו את השלושה וחצי מיליארד שקלים?

<יעל מבורך: אני לא משתמשת - - -

באסל גטאס: צריך מנגנון אחר.

<איתי טמקין: אם ההכנסות, במקום 300 מיליארד ירדו ל-295 מיליארד.

באסל גטאס: או ל-280.

<איתי טמקין: ניקח כדוגמה 280.

<איתי טמקין: בסדר.

<איתי טמקין: כלומר שעכשיו הממשלה צריכה להגיש תכנית התכנסות על עשרים מיליארד שקלים כי חסרים לה עשרים מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: החוק הזה אומר, וזה סעיף שקודם הקריא דודי, שהשלושה וחצי מיליארד שקלים הראשונים מתוך אותם עשרים מיליארד שקלים, יילקחו מרזרבת התאמות.

<איתי טמקין: כלומר, הממשלה לא תוכל להשתמש באותה רזרבת התאמות ולכן היא כבר כיסתה - - -

באסל גטאס: מוחקים את הסעיף.

<איתי טמקין: בדיוק.

<איתי טמקין: מוחקים את הסעיף.

<איתי טמקין: לכן, במקום עשרים מיליארד פער, הפער יעמוד רק על 16.5 מיליארד שקלים.

סתיו שפיר: ומה לגבי השאלה שלי?

משה גפני: יעל ענתה לך.

סתיו שפיר: לקחתי את משרד הביטחון כדוגמה.

סתיו שפיר: יש שם הגדלה קבועה של שבעה מיליארד שקלים ואחר כך יש הגדלות נוספות שהגיעו בשנה שעברה למעבר לעשרה מיליארד שקלים.

סתיו שפיר: זה משהו שאתם מחשיבים כשינוי במסגרת?

<איתי טמקין: לא.

סתיו שפיר: אז בתור מה?

סתיו שפיר: השלושה וחצי מיליארד לא מכסים את זה.

<איתי טמקין: כל שינוי תקציבי שמגיע לפי סעיף 11 לחוק יסודות התקציב, מגיע כאן לוועדה.

<איתי טמקין: תמיד יהיה שינוי בתוך המסגרת.

משה גפני: תודה.

משה גפני: לגבי הנושא של המועדים.

מיקי לוי: שינוי מחוץ למסגרת, הם לוקחים מהרזרבה.

סתיו שפיר: זה ברור.

<איתי טמקין: אבל המסגרת היא חלק מהרזרבה.

מיקי לוי: לדוגמה, השידור הציבורי יעלה לך עוד 280 עד 300 מיליון שקלים.

מיקי לוי: זה לא בבסיס.

<איתי טמקין: עוד לא הגשנו תקציב 2017 ו-2018 אבל לצורך העניין תתקבל החלטה שתגזור עוד מאתיים מיליון שקלים בתקציב הזה, הממשלה כשהיא תגיש את התקציב, תצטרך לראות מהיכן היא מפחיתה מאתיים מיליון שקלים.

סתיו שפיר: זה ברור, אבל לגבי השלושה וחצי מיליארד שקלים הולכים להיות מאוחסנים, במה?

סתיו שפיר: ברזרבה.

<איתי טמקין: נכון.

סתיו שפיר: והם לא הולכים להיות כלולים.

סתיו שפיר: כל שינוי אחר שתעשו, למשל ההגדלה הזאת של תקציב הביטחון, שאנחנו יודעים מראש שזה ייעשה כי אתם הרי לא תשימו את זה בבסיס, אז השינוי הזה לא נלקח מתוך השלושה וחצי מיליארד הספציפיים האלה אלא זה יילקח מרזרבה אחרת.

<יעל מבורך: השלושה וחצי מיליארד האלה, אי אפשר לעשות בהם שום שימוש ב-2017.

<יעל מבורך: רק ב-2018, אם אין פער, אפשר לעשות בהם שימוש.

סתיו שפיר: ב-2018 הם יוכלו להיות מה שמכסה את ההגדלה הזאת בתקציב הביטחון?

<שי באבד: אם ועדת הכספים תאשר.

<שי באבד: אם ועדת הכספים תחליט שבמקרה הצורך, זה יהיה הצורך.

סתיו שפיר: אבל אנחנו יודעים שזה קורה כל שנה.

<יעל מבורך: זה לא בא לכסות שום דבר ידוע לנו.

סתיו שפיר: זה לא שזה לא צפוי.

סתיו שפיר: זה קורה כל שנה.

<יעל מבורך: רק דברים לא צפויים.

<יעל מבורך: השלושה וחצי מיליארד האלה, רק דברים לא צפויים.

סתיו שפיר: כל שנה זה קורה.

משה גפני: אני לא יכול כבר עם הדיון הזה.

משה גפני: אני רוצה לדעת לגבי המועדים.

משה גפני: אנחנו לא מסכימים ל-15 בנובמבר.

משה גפני: זה צריך להיות כמו בתקציב, זה צריך להיות ב-1 בנובמבר.

משה גפני: זה לא יכול להיות 31.

משה גפני: גם בממשלה, זה לא יכול להיות 29 בדצמבר.

משה גפני: זה לא יכול להיות אצלנו ב-31 בדצמבר.

משה גפני: אם מתברר שלא עומדים בהתכנסות וצריך לעשות שינויים דרמטיים, זה צריך להיות לפחות שבועיים קודם.

משה גפני: זה לא יכול להיות.

משה גפני: המועדים האלה הם לא רלוונטיים.

משה גפני: גם הנושא הזה של ה-21 יום, גם הוא לא מספיק אלא הוא צריך להיות יותר.

משה גפני: אגב, אני לא מבין למה צריך בכלל את הסעיף הזה.

משה גפני: זה סעיף מיותר לחלוטין.

משה גפני: אתם יכולים להשתמש בסעיף הזה בפסקה (2) בחוק הקיים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לחדד את הנקודה.

משה גפני: לשם מה הוא נמצא בחוק הזה?

מנואל טרכטנברג: מבחינת המועדים, מה שצריך זה שב-1 בנובמבר תוגש התכנית.

מנואל טרכטנברג: במקום ב-29 לדצמבר, ב-15 לדצמבר.

מנואל טרכטנברג: יש נקודה שאני לא הבנתי אותה ואני רוצה לחדד אותה.

מנואל טרכטנברג: אם מדובר על השימוש בשלושה וחצי מיליארד שקלים, אתם מחויבים להביא את זה לאישור הכנסת.

משה גפני: לאישור הממשלה ואישור הכנסת.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: אבל אם מלכתחילה אתם צופים שהפער יהיה יותר גדול, נניח עשרה מיליארד שקלים, תכנית ההתאמות של הממשלה לא תובא לכנסת.

משה גפני: תכף נגיע לזה.

משה גפני: זה מרחף בחלל.

משה גפני: שלושה וחצי מיליארד שקלים, צריך להביא לאישור הממשלה ולאחר מכן צריך להביא לאישור ועדת הכספים.

משה גפני: אם אין גירעון והכול אותו דבר, גם אז צריך את אותו הדבר.

מיקי לוי: אמרנו את זה.

מיקי לוי: אם יש איזון.

<איתי טמקין: אני אסביר ליושב ראש ואני אחדד.

<איתי טמקין: שני מצבי עולם.

<איתי טמקין: מצב שאין חריגה, כמו שתיארת עכשיו, אישור כנסת, אישור ועדת הכספים איך משתמשים באותם שלושה וחצי מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: מצב שיש חריגה, אסור להשתמש בשלושה וחצי מיליארד השקלים.

<איתי טמקין: הם יורדים מהתקציב.

<שי באבד: או בחלק מהם.

<איתי טמקין: או בחלק מהם.

משה גפני: אבל צריך להביא את זה לכאן.

<איתי טמקין: בחוק כתוב שבאופן אוטומטי הם יורדים.

משה גפני: עד כאן הבנו.

<שלומית ארליך: אני רציתי להתייחס ל-(ג)(2).

<שלומית ארליך: אני לא בטוחה שאני מבינה את המשמעות שעומדת מאחורי פסקה (2).

<שלומית ארליך: זאת אומרת, אתם יכולים להגיע עם העברות תקציביות לוועדה.

<שלומית ארליך: הוועדה מאשרת כל העברה שתגיע אתה לכאן.

<שלומית ארליך: מה בעצם מוסיפה הפסקה?

משה גפני: אני שאלתי את זה.

משה גפני: אני לא מבין.

<איתי טמקין: אני אסביר.

משה גפני: אם אנחנו צודקים, אתה לא חייב להסביר.

<איתי טמקין: אני בכל זאת אנסה לשכנע.

משה גפני: אתה לא צריך לשכנע.

משה גפני: אנחנו נאשר את זה.

משה גפני: זה מיותר לגמרי.

<קריאה: זה לא סעיף חדש.

משה גפני: למה זה כאן בחוק?

<איתי טמקין: אני מסכים שגם אפשר ללכת במנגנון שהיושב ראש תיאר.

<איתי טמקין: אני אסביר מה בכל זאת ניסינו כאן לחדד.

<איתי טמקין: בשנת 2017 אנחנו נבצע שינויים תקציביים.

<איתי טמקין: יש שינויים תקציביים שבזמן שנבצע אותם, בשנת 2017, שאנחנו יודעים שבוודאות נצטרך לבצע כמעט את אותו שינוי תקציבי ב-2018.

<איתי טמקין: אני אתן דוגמה.

<איתי טמקין: אם עכשיו אני רואה שחס וחלילה שיעור האבטלה עלה בשנת 2017, ולכן אני צריך להעביר עוד כסף למוסד לביטוח לאומי.

<איתי טמקין: אני כבר יודע להגיד בשנת 2017 שאותו שינוי תקציבי יידרש גם ב-2018.

<איתי טמקין: לכן קבענו כאן מועד.

<איתי טמקין: לפני שמתחילה שנת 2018 - - -

משה גפני: הכול בסדר.

משה גפני: הסברת לנו, הבנו אבל הסעיף מיותר לחלוטין.

משה גפני: אתם צריכים להוציא אותו.

משה גפני: אם לא תוציאו אותו, נאשר אותו כמו שביקשתם אבל הוא מיותר לחלוטין.

משה גפני: זה רק טוב כדי לאשש את מה שחברת הכנסת סתיו שפיר אומרת שמדובר על העברות.

משה גפני: אם שמתם את זה כדי לנהל את הדיאלוג עם סתיו שפיר, אני תומך בזה.

משה גפני: הסעיף הזה לא מוסיף כלום.

משה גפני: הוא לא מוסיף דבר וחצי דבר.

<קריאה: הוא בא לצמצם פניות ב-2018.

משה גפני: הוא רוצה להביא העברה, הוא לא יכול להביא העברה?

משה גפני: רק שיגיש אותה עם דברי הסבר.

<איליה כץ: היושב ראש, אנחנו יודעים שכל שנה יש העברות ושגם ב-2017 יהיו העברות.

<איליה כץ: חלקן יהיו רלוונטיות גם לגבי 2018.

<איליה כץ: כמו כן, ב-2018 יהיו העברות שרלוונטיות רק לגבי 2018.

סתיו שפיר: ההבדל הוא לא זה.

סתיו שפיר: אתם תביאו העברות תקציביות גם ב-2018 ומה שאתם תעשו זה שבתחילת 2018, במקום להעביר תקציב כפי שנהוג בחוק, שהכנסת מאשרת אותו, שהממשלה יכולה ליפול אם הוא לא עובר, אתם תעבירו את כל התקציב בהעברה תקציבית בלי הסברים.

סתיו שפיר: זה מה שיקרה.

<איליה כץ: כל הפניות הועברו, אושרו ב-2017.

<איליה כץ: במקום לעשות כמות כפולה של פניות ב-2018, גם בגין 2017 וגם בגין 2018, ממקדים את הדיונים ועושים את הדיונים פעם אחת ב-2017 ופעם אחת ב-2018.

סתיו שפיר: אין בינינו אי הבנה.

סתיו שפיר: מה שאתה אומר זה שבמקום להעביר הרבה פניות ולהיגרר עם העניין הזה של להעביר לכנסת מידע, אתם תעבירו את הכול בפנייה אחת של העברה תקציבית במקום להצביע על תקציב.

סתיו שפיר: זה ההבדל.

סתיו שפיר: אנחנו מבינים אחד את השני.

סתיו שפיר: זה מה שאתם עושים.

סתיו שפיר: במקום להעביר תקציב מדינה, אתם מעבירים בהעברה תקציבית את התקציב.

סתיו שפיר: אתם עושים את זה פשוט כדי לא לעבור את הכנסת.

סתיו שפיר: זה לקוי לחלוטין.

משה גפני: אנחנו ממשיכים בהקראה.

<שלומית ארליך: עוד דבר אחד.

<שלומית ארליך: אנחנו נכנסים למנגנון ההתכנסות.

<שלומית ארליך: בעצם, כמו שאמרנו, החוקים האלה, למעט מנגנון ההתכנסות, מועתקים ואנחנו חוזרים על הדברים משנת 2009.

<שלומית ארליך: דבר אחד שקיים בחוק ההתייעלות משנת 2009 ובעצם הושמט כאן זה סעיף 179(ב) שמדבר על כל העניין של הדיווחים לוועדת כספים.

<שלומית ארליך: הוא לא נמצא כאן.

<שלומית ארליך: הוא כולל דברים שיכול להיות שמחליפים אבל כן היינו רוצים שתסבירו למה בעצם הוא נשמט.

<שלומית ארליך: לפי מה שקיים היום ב-179(ב), בעצם בתוך תשעים ימים מתחילת שנת הכספים, ונוסף על חובות הדיווח לפי חוק יסודות התקציב או כל דין אחר, הממשלה צריכה להגיש - - -

<איתי טמקין: אבל את קוראת כאן מהתקציב ל-2015 ו-2016 שהוא מקרה ייחודי.

<שלומית ארליך: אני קוראת את זה מ-2009 עד 2015 ו-2016.

<איתי טמקין: זה קריטי בהיבט הזה של מתי.

<שלומית ארליך: מבחינת עיקרון הדיווחים ולא הימים.

<שלומית ארליך: אני אגיד לך מה צריך להגיש ואתה תגיד לי אם זה מתייתר בעיניך.

<שלומית ארליך: זאת תחזית מקרו כלכלית, התפתחויות בכלכלת עולם, תחזית הכנסות, תחזית הוצאה תקציבית, היערכות ממשלה לעמידה ביעדי המדיניות, הוספנו גם בשנה שעברה דיווח של החשב הכללי לגבי ניהול הוצאות הממשלה, דיווח לעניין שאלת בניית התקציב כתקציב דו שנתי ודיון ועדת כספים בדוח ובתכניות.

<איתי טמקין: אני אומר אילו רכיבים קיימים בדיווח הזה ואילו רכיבים חסרים ואפשר לראות אם הוועדה תבקש להוסיף.

<איתי טמקין: כל דבר שיש פה לגבי תחזית הכנסות מעודכנת ותחזית לגבי צורכי ההוצאה, מופיע כאן וזה בדיוק כמו שנותנים בדיווח הזה שיש כאן.

<איתי טמקין: מה שלא מופיע, אלה שני הרכיבים הראשונים שדיברת עליהם.

<שלומית ארליך: שזה מקרו כלכלית והתפתחויות בכלכלת העולם?

<איתי טמקין: כן.

<איתי טמקין: זה לא מופיע בדיווח שיש לנו כאן

<איתי טמקין: ב-15 בנובמבר.

<איתי טמקין: אם הוועדה מבקשת, נכניס את זה.

<איתי טמקין: כמובן שזה משהו שאפשר לשקול ולהכניס.

<איתי טמקין: אין לנו עם זה בעיה.

<איתי טמקין: לגבי הרכיבים הנוספים שציינת.

<איתי טמקין: ציינת רכיב אחד שמדבר על ניהול התקציב ההמשכי על ידי החשבת הכללית.

<איתי טמקין: כאן אנחנו לא נמצאים בסיטואציה הזאת.

<איתי טמקין: הסעיף הזה נכנס בעצם באותו תקציב התאמות שונה כי חוק ההתאמות הקודם חוקק על רקע של תקציב המשכי בשנת 2015 ולכן בעצם ביקשתם בשנת 2016 שהחשבת הכללית תגיע לכאן ותיתן לכם דיווח.

<איתי טמקין: כאן אנחנו מחוקקים עכשיו תקציב דו שנתי, לא על רקע של תקציב המשכי אלא על רקע של תקציב ולכן הסעיף הזה במקרה הזה מתייתר.

<איתי טמקין: הסעיף האחרון, לעניין קביעתי של תקציב דו שנתי, אני חושב שהנושא הזה מוצה בפעם הזאת.

<איתי טמקין: אנחנו הגשנו וקיימנו דיון בעניין מטעמנו בנושא.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: נמשיך בהקראה.

<דודי קופל: מנגנון התכנסות לשנת 2018 הדוח לעניין קיום הפרשים שתגיש הממשלה לכנסת לפי סעיף 3(ב) לחוק היסוד (בסעיף זה – הדוח לעניין יקום הפרשים), יכלול את אלה: סכום ההוצאה הממשלתית הצפויה לשנת 2018, נטו, לרבות מתן אשראי, ולמעט החזר חובות קרן בלבד שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי (בסעיף זה – תחזית ההוצאה הממשלתית לשנת 2018).

<דודי קופל: סכום ההוצאה הממשלתית, לפי הקבוע בחוק התקציב הדו שנתי, בחלק המתייחס לשנת 2018, לרבות מתן אשראי ולמעט החזר חובות קרן בלבד שאינן החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי (בסעיף זה – סכום ההוצאה הממשלתית המאושרת לשנת 2018).

<דודי קופל: תחזית הכנסות המדינה הצפויות לשנת 2018.

<דודי קופל: תחזית הגירעון הכולל הצפוי בתקציב המדינה בלא מתן אשראי לשנת 2018 (בסעיף זה – תחזית הגירעון לשנת 2018).

<דודי קופל: הסכום המתקבל ממכפלת מגבלת הגירעון המותר לשנת 2018 בתוצר המקומי הגולמי הצפוי לשנת 2018 (בסעיף זה – סכום הגירעון המותר לשנת 2018).

<דודי קופל: לעניין זה, "מגבלת הגירעון המותר לשנת 2018" – שיעור הגירעון הכולל המרבי שרשאית הממשלה לקבוע לפי סעיף 5 לחוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה, לגבי אותה שנה.

<דודי קופל: תחזית הצמיחה הצפויה של התוצר המקומי הגולמי לשנת 2018.

<דודי קופל: אם עלתה תחזית ההוצאה הממשלתית לשנת 2018 על סכום ההוצאה הממשלתית המאושרת לשנת 2018 – ההפרש שביניהם (בסעיף זה – הפרש ההוצאות).

<דודי קופל: אם עלתה תחזית הגירעון לשנת 2018 על סכום הגירעון המותר לשנת 2018 – ההפרש שביניהם (בסעיף זה – הפרש הגירעון).

<דודי קופל: נקבע בדוח לעניין קיום הפרשים כי קיים הפרש הוצאות או הפרש גירעון, יראו את תקציב ההתאמות כאילו הופחת בסכום הנדרש לשם כיסוי ההפרש האמור.

<דודי קופל: בדוח לעניין קיום הפרשים תציין הממשלה אם די בהפחתת תקציב ההתאמות, לפי הוראות סעיף קטן (ב), כדי לכסות את מלוא ההפרש כאמור באותו סעיף קטן.

<דודי קופל: חלה חובה על הממשלה לפי סעיף 3(ג) לחוק היסוד להכין תכנית מאזנת בשל כך שאין בהפחתת תקציב ההתאמות, לפי הוראות סעיף קטן (ב), כדי לכסות את מלוא ההפרש כאמור באותו סעיף קטן (בסעיף זה – התכנית המאזנת), תכלול התכנית המאזנת את כל פעולות האיזון הדרושות לשם כיסוי יתרת ההפרש.

<דודי קופל: בסעיף זה, "פעולות איזון" – חקיקה, התקנת תקנות, קביעת הוראות מינהל או התחייבות של הממשלה בהחלטת ממשלה או בדרך אחרת.

משה גפני: הנושא הזה צריך לבוא לכאן.

משה גפני: אתם באים ואתם אומרים שיש גירעון וצריך להגיע להתכנסות והצעדים הם א', ב', ג' ו-ד', אם בחקיקה, אם בתקנות, אם בהחלטות ממשלה, אם בתקציב התאמות, כל מה שנלווה לעניין הזה.

משה גפני: צריך להביא את זה לוועדת הכספים.

משה גפני: אתם מביאים לממשלה.

<דודי קופל: זה בהמשך.

<דודי קופל: סעיף קטן (ו).

משה גפני: אבל זה לא יכול להיות ב-31 בדצמבר.

<דודי קופל: לא, לא ב-31 בדצמבר.

משה גפני: מתי?

<דודי קופל: מיד עם הגשת התכנית, מגישים אותה לכנסת.

משה גפני: מתי זה?

<דודי קופל: עד ה-15 בנובמבר.

משה גפני: עד ה-1 בנובמבר.

משה גפני: מתי זה מוגש לכאן?

<שלומית ארליך: רגע, למען הסדר הטוב.

<שלומית ארליך: מה שצריך להיות מוגש, דוח קיום הפרשים מוגש לכנסת עד ה-15 בנובמבר.

<שלומית ארליך: בעצם בדוח עצמו אתם בודקים בין היתר האם הפחתת תקציב ההתאמות מכסה את ההפרשים ואם אתם מגלים שתקציב ההתאמות לא מכסה את ההפרשים, אז אתם מביאים את התכנית המאזנת.

<שלומית ארליך: נכון?

<איתי טמקין: נכון.

<שלומית ארליך: מתי התכנית המאזנת מגיעה?

<שלומית ארליך: היא לא מגיעה ב-15 בנובמבר.

<שלומית ארליך: אתם צריכים להביא אותה יחד?

<דודי קופל: הממשלה לא גילתה ב-15 בנובמבר שיש את החריגה הזאת.

<שלומית ארליך: לכן חשבנו שזה צריך להגיע קודם לוועדת הכספים.

משה גפני: בואו נסכים, כדי שלא נחזור על זה כל הזמן.

משה גפני: התאריך הוא כמו באישור תקציב, ב-1 בנובמבר.

<איתי טמקין: בלי להתייחס לתאריך, הרעיון הוא - - -

משה גפני: תתייחס.

משה גפני: תהיה חיובי.

<איתי טמקין: נניח ב-20 בנובמבר.

משה גפני: אני הבנתי.

משה גפני: חיובי זה דבר מאוד יחסי.

<איתי טמקין: מה שאומרים כאן, בדיוק כמו בתקציב.

<איתי טמקין: בתקציב הממשלה מגיעה לכנסת ואומרת שבשנה הבאה כדי להתכנס למסגרות, זה הפער שיש לי ואלה רשימת הצעדים שאני מבקשת שתאשרי לי כדי להתכנס למסגרות.

<איתי טמקין: בדיוק אותו דבר כאן.

משה גפני: לא סתם אני אומר שתהיו חיוביים.

משה גפני: אם אתם רוצים להתעלם מהכנסת, תתעלמו.

משה גפני: אם אנחנו שותפים לעניין הזה, אז אנחנו שותפים ואז זה צריך להיות כמו בדבר רגיל, כשאנחנו כאן מדברים על דבר חדש.

משה גפני: אתם כבר רואים חודשיים קודם שאנחנו הולכים לכיוון של בעיות כאשר מבחינת התחזית הולך להיות כאן פער בהכנסות.

משה גפני: אז אתם יושבים ומכינים תכנית שאתם מביאים אותה לממשלה והתכנית כוללת את מה שיש בחוק הזה.

משה גפני: היא כוללת שלושה וחצי מיליארד שקלים של התאמות - - -

<קריאה: לא.

<קריאה: היא לא כוללת.

<קריאה: יש עוד באפר.

<קריאה: זה לא כלול בתוך התכנית.

<קריאה: זה בא עוד קודם באופן אוטומטי.

משה גפני: לא משנה.

משה גפני: אוטומטי, תכף נראה את האוטומטי הזה.

משה גפני: יש שלושה וחצי מיליארד שקלים, יש חוקים, יש תקנות, יש החלטות ממשלה וכולי וכולי ואת זה אתם מציעים לממשלה והממשלה מאשרת את זה לפני נובמבר.

<איתי טמקין: נכון.

משה גפני: ב-1 בנובמבר אתם מביאים את התכנית לכאן.

משה גפני: אנחנו רוצים לראות את התכנית.

משה גפני: לא מה שחייבים חקיקה, חייבים חקיקה ואמרתם נכון שלא משנים סדרי בראשית.

משה גפני: מה שתלוי בחקיקה, זאת חקיקה, ומה שבתקנות, אלה תקנות, ומה שבהחלטות ממשלה, זה בהחלטות ממשלה, ומה שיש קיצוץ בתקציב, זה קיצוץ בתקציב.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: אתם ב-1 בנובמבר באים לכאן אחרי שאישרתם בממשלה.

משה גפני: לא לפני שאישרתם בממשלה.

משה גפני: ב-1 בנובמבר אתם באים לכאן ואתם אומרים שיש גירעון של כך וכך כסף ותכנית ההתכנסות כוללת א', ב', ג' ו-ד' ואתם חייבים בהתייעצות אתנו.

משה גפני: אתם לא חייבים את האישור שלנו אבל אתם חייבים את ההתייעצות אתנו.

משה גפני: אתם צריכים לשמוע אותנו.

<יעל מבורך: למעשה לראות את התכנית המלאה.

משה גפני: כן.

משה גפני: ב-1 בנובמבר.

מנואל טרכטנברג: מה שקורה זה שבחוק הקודם נאמר שצריך רק להגיש את הדוח על ההפרשים.

<יעל מבורך: נכון.

מנואל טרכטנברג: וזה מה שלא בסדר וזה יוצר עוד משוכה.

מנואל טרכטנברג: צריך להיות שב-1 לנובמבר חד משמעית תהיה תכנית מונחת.

משה גפני: תמשיך בהקראה.

<דודי קופל: במסגרת פעולות האיזון שבתכנית המאזנת, כאמור בסעיף קטן (ד), רשאית הממשלה להפחית את סכומי ההוצאה בסעיפי התקציב הקבועים בתקציב הדו שנתי, בחלק המתייחס לשנת 2018, בשיעורים שתחליט.

<דודי קופל: הממשלה תגיש לכנסת את התכנית המאזנת וכל שינוי בה.

<דודי קופל: נוכחה הממשלה כי בוצעו כל פעולות האיזון שבתכנית האיזון עד יום י"א בטבת התשע"ח (29 בדצמבר 2017), תאשר זאת בהחלטתה ותניח את אישורה על שולחן הכנסת בהתאם להוראות סעיף 3(ד) לחוק היסוד.

משה גפני: כל התאריכים האלה לא מקובלים.

משה גפני: הכול צריך להקדים בשבועיים.

מיקי לוי: ב-15 ימים.

משה גפני: כן.

משה גפני: אי אפשר דבר כזה.

משה גפני: אתם לא יכולים לעשות צחוק.

משה גפני: זה נראה כאילו הכנסת היא חבורת קונילמל.

משה גפני: יושבים כאן חברי כנסת וחוץ ממני, אף אחד כאן לא קונילמל.

משה גפני: מגיעים בסוף דצמבר, אז מביאים לנו תכנית?

משה גפני: אל תביאו.

משה גפני: זאת טעות.

משה גפני: גם אתם בשר ודם ולא מלאכים.

משה גפני: אני אגיד לך ממה זה נובע ואיך כתבתם את התאריך הזה.

משה גפני: את התאריך הזה כתבתם כשעשיתם חשבון של אישור תקציב.

משה גפני: זאת אומרת, התקציב מאושר, היות ואנחנו הולכים לשינוי דרמטי בנושא של 2018, מדובר על מיליארדים רבים, אמרתם שבלאו הכי הכנסת מאשרת את התקציב ב-31 בדצמבר, גם כאן זה יהיה 31 בדצמבר.

משה גפני: אנחנו לא שם.

משה גפני: אנחנו לא מאשרים תקציב.

משה גפני: אנחנו לא דנו בו.

<זמר בלונדהיים: אני יכול לנסות להשיב?

משה גפני: כן, בבקשה.

משה גפני: לא צריך להתווכח על התאריכים.

<זמר בלונדהיים: לא.

<זמר בלונדהיים: אני רק אסביר.

משה גפני: תאמינו לי שבסוף התאריכים האלה יהיו לטובת

משה גפני: כם כי אתם תצטרכו את הימים האלה.

<זמר בלונדהיים: התכנית המאזנת מונחת הרי בתאריך שיוסכם.

משה גפני: כן.

משה גפני: 1 לנובמבר.

משה גפני: הסכמנו.

<זמר בלונדהיים: ב-1 לנובמבר.

<זמר בלונדהיים: מה שקורה ב-29 לדצמבר, זה בעצם קציבה אך ורק של הממשלה.

<זמר בלונדהיים: כי אנחנו מעדכנים את הכנסת בצעדים שהממשלה עושה.

משה גפני: אני לא אוהב את מה שאתם עושים לממשלה.

משה גפני: רציתם להעביר חוק נניח של הפחתה של המע"מ אבל לא הצלחתם והכנסת לא אישרה את זה.

משה גפני: אתם באים ב-29 בדצמבר לממשלה ואתם אומרים שלא הצלחתם?

משה גפני: זה בסדר?

משה גפני: ישב שר כזה שהוא לא מי יודע מה הולך עם ראש הממשלה ושר האוצר והוא יצעק שם: תגידו, אתם עושים צחוק?

משה גפני: אני חבר ממשלה.

משה גפני: תקדימו את התאריכים.

<דודי קופל: בוצעו עד יום י"א בטבת התשע"ח (29 בדצמבר 2017) - - -

משה גפני: הכוונה ל-15 בדצמבר.

<דודי קופל: רק חלק מפעולות האיזון שבתכנית האיזון, אך ההפרש שנותר לאחר ביצוען אינו עולה על תקרת ההתכנסות, תאשר זאת הממשלה, בהחלטתה, תוך ציון סכום ההפרש שנותר, ותניח את אישורה על שולחן הכנסת, בהתאם להוראות סעיף 3(ה)(1) לחוק היסוד.

<דודי קופל: לעניין זה "תקרת ההתכנסות" – סכום השווה לצירוף של שניים אלה:

<דודי קופל: אחוז אחד מסכום ההוצאה הממשלתית המאושרת לשנת 2018.

<דודי קופל: 2.5 מיליארד שקלים חדשים.

משה גפני: מה זה?

משה גפני: אחוז אחד, זה קיצוץ פלט.

<דודי קופל: נכון.

משה גפני: מה זה 2.5 מיליארד שקלים?

<דודי קופל: אלה צעדים של שר האוצר.

<דודי קופל: תכף נגיע לזה, בסעיף קטן (ט).

משה גפני: קיצוץ פלט צריך אישור של ועדת הכספים.

משה גפני: זה לא יכול להיות אוטומטי.

משה גפני: לפי דברי הממשלה, הקיצוץ של האחוז האחד, אנחנו כאילו מאשרים אותו עכשיו.

משה גפני: אני לא סבור כך.

<דודי קופל: הניחה הממשלה על שולחן הכנסת את אישורה לפי סעיף קטן (ח), יחולו הוראות אלה:

משה גפני: אני רוצה להסביר משהו.

משה גפני: שתדעו שגם אם יצטרכו אישור ויצטרכו אישור של ועדת הכספים, אם הקואליציה תעבוד, אם זה יהיה ברור ומובן מאליו, זה יעבור פה אחד.

משה גפני: אם זה יהיה ויכוח פוליטי שמזה חוששים אנשי הקואליציה, כולל אותי, המשמעות של העניין היא שהקואליציה תתגייס לאשר את זה כי אחרת לא תהיה התכנסות ואם לא תהיה התכנסות, אנחנו נכנסים לתהליך של בחירות.

משה גפני: צריך את ההליך הפורמלי הזה כי אתה יכול לבוא מחר עם קיצוץ של אחוז אחד ואתה במשרד אחד תעשה יותר ובמשרד אחר תעשה פחות.

מנואל טרכטנברג: לגמרי.

מנואל טרכטנברג: תמיד זה כך.

מנואל טרכטנברג: זה אף פעם לא יהיה אחיד.

משה גפני: ואנחנו גם לא יודעים מה זה הקיצוץ הזה.

משה גפני: יכול להיות, כמו עכשיו בקיצוץ הרוחבי, שמשרד החינוך קיצץ רק לחרדים, בקיצוץ הרוחבי שהבאתם.

משה גפני: אני לא יודע למה רק לחרדים.

משה גפני: מה, החרדים לא נחמדים?

<יעל מבורך: אם כי צריך להגיד מבחינת התהליך, המשמעות היא בדיוק כמו שאתה אומר.

<יעל מבורך: אם הכנסת, ועדת הכספים, לא תאשר את הקיצוץ הזה, נכנסים לתוך כל המנגנון של בחירות וכולי.

משה גפני: נכון.

משה גפני: לפי דעתי ועדת הכספים תאשר את זה כי יש כאן בעיה של התכנסות.

משה גפני: אף אחד לא ירצה שזה מה שיקרה.

סתיו שפיר: באמת, יעל מציגה את זה כאילו זה דבר נורא.

סתיו שפיר: זה מה שאמור לקרות עם התקציב.

סתיו שפיר: לכן אמורים לאשר את התקציב.

סתיו שפיר: אם הוא לא מאושר, הולכים לבחירות.

משה גפני: רגע.

משה גפני: אבל אם האופוזיציה תגיד, ויכול להיות שהיא תגיד את זה - - -

מיקי לוי: אני רוצה להגיד לכם שאף פעם לא נפלה ממשלה על זה.

משה גפני: אף פעם לא.

משה גפני: אפילו אם האופוזיציה תגיד שאנחנו לא רוצים לאשר את הקיצוץ הזה מסיבות או מקצועיות או פוליטיות – מקצועיות, אני לא רואה מה כי אין כאן התכנסות וכולם מבינים שצריך לפתור את הבעיה – הקואליציה תאשר את זה.

משה גפני: אף אחד לא ירצה.

משה גפני: אם רוצים ללכת לבחירות, לא יעזור שום דבר.

סתיו שפיר: מה שאומר גפני זה שממילא הממשלה שולטת בכנסת.

משה גפני: לא אמרתי את זה.

משה גפני: סתיו שפיר לפעמים אומרת דברים נכונים ולפעמים פחות.

משה גפני: אני עושה מה שהממשלה אומרת בכל דבר?

משה גפני: יעל, אני עושה מה שהממשלה אומרת?

משה גפני: זה לא בסדר מה שסתיו אומרת עכשיו.

מיקי לוי: האחוז האחד יהיה חייב לבוא לכאן.

משה גפני: כן.

משה גפני: הוא יהיה חייב לבוא והוא יאושר כאן.

מיקי לוי: יש מקומות שלא נסכים לפלט, למשל במשרד הבריאות.

משה גפני: כן.

משה גפני: יצטרכו להתחשב בזה.

משה גפני: כשעושים את הפלט, יצטרכו להתחשב.

משה גפני: מה זה השניים וחצי מיליארד שקלים?

<דודי קופל: זה בהמשך.

<דודי קופל: יראו את סכומי ההוצאה בסעיפי התקציב הקבועים בתקציב הדו שנתי, בחלק המתייחס לשנת 2018, כאילו הופחתו בסכומים שעליהם החליטה הממשלה לפי הצעת שר האוצר, כך שסכום ההוצאה הממשלתית המאושרת לשנת 2018 יפחת בסכום הנדרש לשם כיסוי ההפרש שנותר, אך לא יותר מאחוז אחד מסכום ההוצאה הממשלתית המאושרת לשנת 2018.

<דודי קופל: ככל שנותר הפרש לאחר ההפחתה לפי פסקה (1), יבצע שר האוצר פעולות בתחום סמכותו לפי דין, לשם כיסוי ההפרש שנותר.

<דודי קופל: במסגרת הפעולות כאמור רשאי שר האוצר להחליט שלא להפעיל את סמכותו להתיר שימוש בסכומים עודפים, לפי סעיף 13 לחוק יסודות התקציב, ואם החליט כאמור, לא יהיה ניתן עוד לעשות שימוש בסכומים אלה.

<דודי קופל: ביצע שר האוצר את הפעולות האמורות, תאשר זאת הממשלה ותניח את אישורה על שולחן הכנסת, בהתאם להוראות סעיף 3(ה)(3) לחוק היסוד".

<דודי קופל: אנחנו מדברים כאן על כך שאם הפער שנוצר אינו עולה על אחוז אחד מסכום ההוצאה, בעצם כיסוי הפער הזה מתבצע על ידי פלט שמאושר על ידי הממשלה או פלט מחויב שמתבצע לפי החלוקה שהממשלה מורה עליה.

<דודי קופל: אם האחד אחוז הזה לא די בו כדי לכסות את ההפרש שנותר, יש שניים וחצי מיליארד נוספים שהם צעדים שמצויים בסמכותו של שר האוצר.

משה גפני: איזה פסקה אתה מסביר?

<דודי קופל: פסקה (ט)(2).

משה גפני: למה צריך את הסעיף הזה?

משה גפני: אני עכשיו שואל גם את שלומית.

משה גפני: שר האוצר יכול גם היום לא להביא עודפים.

משה גפני: הוא צריך להביא עודפים?

משה גפני: תמחקו את הסעיף.

<איתי טמקין: הסעיף הזה לא מדבר רק על עודפים.

<איתי טמקין: העודפים מצוינים בסעיף הזה כאחת האפשרויות.

משה גפני: אתה מייעץ לשר האוצר בחוק מה לעשות?

מיקי לוי: ממילא הוא עושה בעודפים מה שהוא רוצה.

משה גפני: אבל הוא יכול לא להביא.

<איתי טמקין: נכון, אבל אני מסביר.

משה גפני: אתה מחייב אותו?

<איתי טמקין: לא.

<איתי טמקין: אני מסביר מה קורה.

משה גפני: אתה רוצה להגיד לי שאם יהיה עודף שהוא מחויב המציאות הוא יכול לא להביא אותו?

<איליה כץ: הוא חייב להביא צעדים של 2.5 מיליארד שקלים לטובת ההתכנסות.

<שלומית ארליך: תסבירו למה זה נמצא כאן.

<איתי טמקין: יש שתי דקויות.

<איתי טמקין: דקות אחת אומרת דבר כזה.

<איתי טמקין: שר האוצר צריך לנקוט צעדים בשניים וחצי מיליארד שקלים.

<איתי טמקין: אם הוא בחר לנקוט בצעד של אי העברת עודפים משנה אחת לשנה שנייה, שעד שיעור מסוים הוא יכול לעשות את זה כי מבחינה טכנית הוא יכול לעשות גם את הכול אבל מבחינה מעשית הוא יכול עד שיעור מסוים, הוא לא יוכל באמצע השנה לבוא ולהתחרט ולהגיד עכשיו אני כן מעביר את העודפים.

<איתי טמקין: זה חשוב לשים את ההבדל לעומת שנת תקציב רגילה.

<איתי טמקין: למה?

<איתי טמקין: כי אם הצעד הזה שימש כצעד התכנסות, כדי שבעצם להתכנס בחזרה למסגרות הפיסקליות, אי אפשר פתאום באמצע השנה לבוא ולהגיד, רגע, פתאום אני כן מעביר את העודפים האלה.

<איתי טמקין: בעצם השר במונחי שח-מט, נגעת-נסעת, בעצם בזמן שהוא אומר אני מחליט שלא להשתמש בעודפים, הוא לא יכול אחרי כן פתאום להגיד שעכשיו אני כן מחליט להעביר את העודפים.

<שלומית ארליך: אבל אם יהיו שינויים שבעצם יאפשרו איזשהו שינוי בעניין הזה?

<שלומית ארליך: למה לכבול מראש?

<יעל מבורך: בואו נעשה רגע זום אאוט מהנושא של העודפים באופן ספציפי.

משה גפני: נלך לפי הסדר.

משה גפני: יש שלושה וחצי מיליארד שקלים רזרבה.

<איתי טמקין: רזרבה.

משה גפני: תקציב התאמות.

<איתי טמקין: נכון.

משה גפני: יש ארבעה מיליארד שקלים של קיצוץ פלט.

<יעל מבורך: נכון.

משה גפני: נשאר עכשיו הסיפור של השניים וחצי מיליארד שקלים.

משה גפני: השניים וחצי מיליארד שקלים, השר מחויב להתכנסות.

<יעל מבורך: נכון.

משה גפני: הוא מחויב.

משה גפני: הוא יכול לעשות את זה בכל מיני אופנים.

<יעל מבורך: נכון.

משה גפני: הוא לא חייב לעשות את זה במליאת העודפים.

משה גפני: הוא יכול לעשות את זה במליאת העודפים.

משה גפני: זוהי סמכותו גם אם החוק לא יקבע את זה.

<יעל מבורך: נכון.

משה גפני: הוא יכול לעשות את זה באופנים אחרים.

משה גפני: אבל לא להביא עודפים, הוא יכול גם היום.

<יעל מבורך: נכון.

<יעל מבורך: אתה צודק.

משה גפני: אז למה צריך את הסעיף הזה?

<יעל מבורך: יכולנו לא לעשות את השניים וחצי מיליארד ולהגיד במקום אחוז אחד פלט, יהיה 1.6 אחוז פלט.

<יעל מבורך: זה הרי שקול בסוף.

<יעל מבורך: אבל הממשלה החליטה שבמקום להשית את אותו פלט אוטומטי בשיעור גדול יותר, היא כן רוצה, היא בעצם מטילה את האחריות הזאת על שר האוצר למצוא פתרונות אחרים שהם בתחם סמכותו.

<יעל מבורך: אלה יכולים להיות עודפים, אלה יכולים לא להיות עודפים, אלה יכולים להיות צווים שהוא יכול לחתום עליהם, זה יכול להיות כל הספקטרום הזה.

משה גפני: זה כתוב.

<יעל מבורך: אתם רוצים להשמיט את ההתייחסות הספציפית מהעודפים?

משה גפני: כן.

<יעל מבורך: נשקול את ההערה.

<דודי קופל: יש כאן חשיבות למה שאיתי אמר קודם.

<דודי קופל: יש כאן

<דודי קופל: חידוש מסוים ביחס למנגנון הרגיל של העברת עודפים והוא האמירה - - -

משה גפני: תקלו עלינו.

משה גפני: את מה שאפשר להוריד, צריך להוריד.

<דודי קופל: אבל זה חשוב וזה מהותי כי זה כן מחזק כאן את ההתכנסות.

<דודי קופל: מבחינה זו שאם שר האוצר קיבל החלטה לצורך העניין לא להעביר מיליארד, הוא לא יכול לחזור בו אחר כך ולהגיד שאת המיליארד האלה הוא רוצה להעביר.

<דודי קופל: זה לא קיים כיום.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: את זה לא צריך בחוק.

משה גפני: אם שר האוצר לא עושה מה שהפקידים אומרים לו, צריך להדיח אותו.

משה גפני: סליחה, לא אמרתי את זה.

משה גפני: טעיתי.

<יעל מבורך: אנחנו ננסח את זה.

משה גפני: אנחנו ננסח את זה, בסדר.

משה גפני: הלאה, סעיף 5.

<דודי קופל: הוראות לעניין חוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה לעניין סעיף 6א לחוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה – סכום ההוצאה הממשלתית לשנת 2017, בחוק התקציב הדו שנתי, יתייחס, בהתאם להוראות סעיף 6א האמור, לסכום ההוצאה הממשלתית לשנת 2016 שבחוק התקציב הדו שנתי לשנים 2015 ו-2016.

<דודי קופל: סכום ההוצאה הממשלתית לשנת 2018, בחוק התקציב הדו שנתי, יתייחס, בהתאם להוראות סעיף 6א האמור, לסכום ההוצאה הממשלתית לשנת 2017 שבחוק התקציב הדו שנתי.

<דודי קופל: כאן נאמר איך בעצם קובעים את מגבלת ההוצאה ומה הרפרנס לקביעת סכום ההוצאה הממשלתי בכל אחת מן השנים, שנות התקציב 2017 ו-2018.

מנואל טרכטנברג: אבל זה לא כך כיום?

<דודי קופל: יש לנו כאן תקציב דו שנתי.

<דודי קופל: צריך להבדיל.

<דודי קופל: צריך להבהיר שבדו שנתי חלק התקציב של 2017, הרפרנס שלו הוא 2016.

מנואל טרכטנברג: זה מובן מאליו.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

<דודי קופל: הוראות לעניין חוק ערבויות מטעם המדינה לעניין סעיף 3(ב) לחוק ערבויות מטעם המדינה, התשי"ח-1958, יראו את הסכומים בתקציב הדו שנתי המתייחסים לכל אחת מהשנים 2017 ו-2018, כתקציב המדינה לאותה שנה.

<דודי קופל: חוק ערבויות מטעם המדינה קובע שסכום הערבויות שמדינת ישראל מעניקה לא יעלה לכל היו תר על עשרה אחוזים מסכום תקציב המדינה וכאן יש הבהרה שזה מתייחס בנפרד ל-2017 ול-2018.

<דודי קופל: הוראות לעניין חוק ביטוח בריאות ממלכתי לעניין סעיף 8(ב) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994, יראו כל אחת מהשנים 2017 ו-2018 כשנת תקציב.

<דודי קופל: בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, שר הבריאות בהסכמת שר האוצר ובאישור הממשלה רשאי להוסיף על סל הבריאות עלות של עד אחוז מעלות הסל לאותה שנה.

<דודי קופל: בעצם אנחנו מדברים על אותה שנה.

<דודי קופל: ההבהרה כאן שמדובר על שנת 2017 בנפרד ועל שנת 2018 בנפרד.

<שלומית ארליך: ירדה כאן הוראה שהייתה כל השנים לגבי חוק בנק ישראל.

<אמיר לוי: כן.

<אמיר לוי: היא כבר לא רלוונטית.

<אמיר לוי: חוק בנק ישראל תוקן.

משה גפני: מה היה קודם?

<שלומית ארליך: זה באמת יכול לרדת.

משה גפני: בסדר.

<דודי קופל: תיקון חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016) בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016), התשע"ו-2015, בסעיף 49(ב)(2), בהגדרה "סכום ההוצאה הממשלתית המותרת", בפסקה (1), במקום "100.5 אחוזים ממגבלת ההוצאה הבסיסית" יבוא "מגבלת ההוצאה הבסיסית".

<דודי קופל: זאת הוראת מעבר שמצויה בתוך הנומרטור.

<דודי קופל: כיום קבוע בהוראות המעבר שמגבלת סכום ההוצאה לגבי שנת 2018 היא 100.5 אחוזים.

<דודי קופל: כמובן שכיוון שמוצע כאן תקציב דו שנתי גם לשנת 2018, המגבלה צריכה לעמוד על מאה אחוזים כשיהיה כבר תקציב מאושר.

מיקי לוי: אדוני, משנסתיימה ההקראה, אני מבקש להצביע.

מיקי לוי: גם נקל על המצפון שלך.

סתיו שפיר: אפשר להצביע עכשיו.

משה גפני: לא.

סתיו שפיר: למה?

משה גפני: תכף אני אגיד.

משה גפני: תכף תשמע ואתה תהיה אתי בעניין הזה.

מיקי לוי: חשבתי להקל על המצפון שלך, אדוני.

משה גפני: רבותיי, יש דברים שאנחנו הסכמנו עליהם ויש דברים שעדיין צריכים ליבון ובירור.

משה גפני: אני מבקש שתשבו אתם אנשי משרד האוצר עם הלשכה המשפטית שלנו כדי לנסח את זה כמו שדיברנו.

משה גפני: לאחר שזה יסתיים, אני אביא את זה לדיון נוסף, זאת אומרת, לומר את השינויים ולהצביע ואני אעשה את זה מחר, בעזרת השם.

משה גפני: אם אתם תראו שאתם לא מגיעים – אני אומר ללשכה המשפטית שלנו – אני כן רוצה שתגיעו, אבל אני לא אלך מעל הראש שלכם, נדחה את זה בעוד יום אבל אני לא רוצה שזה יקרה.

משה גפני: אני רוצה לסיים את הדבר הזה.

משה גפני: אני רוצה גם את הגמישות מצדכם.

משה גפני: אני לא רואה את המחלוקות.

משה גפני: אני חשבתי שיהיו כאן מחלוקות קריטיות אבל אין מחלוקות קריטיות.

משה גפני: יש מצב לא טוב.

משה גפני: תקציב דו שנתי, בעייתי, אין ויכוח לגבי העניין הזה, אבל אנחנו כבר אחרי זה.

משה גפני: אני בקואליציה כזאת, מה לעשות.

משה גפני: אני לא יכול לעשות רק מה שאני רוצה.

משה גפני: בדיונים אתכם הגענו פחות או יותר לכיוון והכיוון מבחינתי הוא נכון במצב הזה שאנחנו מצויים בו.

משה גפני: אני רוצה לנסח את זה.

משה גפני: אני לא רוצה שיהיו תקלות בעניין הזה ולכן אני לא רוצה – בניגוד למה שמבקשים ממני – להצביע היום.

משה גפני: אני לא רוצה להצביע עד שלא ייגמר הניסוח.

משה גפני: אני מבקש ממנהל הוועדה את הסעיף שנקבע למחר לגבי הבורסה להעביר ליום חמישי ומחר לשים את נושא התקציב הדו שנתי עם הצבעות.

סתיו שפיר: אפשר לבקש עוד משהו לגבי הפורמט?

משה גפני: כן.

סתיו שפיר: אם אפשר לבקש שכשאתם מביאים לנו את התקציב בצורתה הרגילה של החוברת, תעבירו אותו גם בקובץ אלקטרוני כטבלאות אקסל כדי שנוכל להשוות את זה לתקציבים הקודמים כולל השינויים וכולל הביצוע.

<יעל מבורך: חלק מהדברים ישנם וחלק מהדברים נראה אם אנחנו יכולים לעשות זאת.

סתיו שפיר: כמו כן, אני העברתי בקשה למשרד האוצר לפני חודש וחצי לקבל הרשאה למרכבה לי ולחברי הכנסת.

סתיו שפיר: עד עכשיו לא התקבלה תשובה.

סתיו שפיר: יש איזה שהם חילוקי דעות בעניין?

<יעל מבורך: החשבת הכללית אחראית על מרכבה.

סתיו שפיר: זה הועבר גם למנכ"ל וגם לחשבת הכללית מן הסתם ולא התקבלה תשובה.

<יעל מבורך: אני לא יודעת לענות לך.

סתיו שפיר: אפשר לברר את התשובה לשאלה הזאת?

סתיו שפיר: זה גם יכול לפתור את אופן הגשת התקציב.

<יעל מבורך: כן.

סתיו שפיר: תודה.

מיקי לוי: אתה סוגר את הישיבה או אתה עושה העברות תקציביות?

משה גפני: אני עושה עכשיו העברות תקציביות.

משה גפני: תודה.