ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 317, 2016-07-24 14:16

אלי אלאלוף: היום ה-24 ביולי 2016, י"ח בתמוז התשע"ו, השעה 14:16 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק הרשות לגיל הרך.

אלי אלאלוף: בין שתי הישיבות היו הערות.

<שמרית גיטלין שקד: אולי כדאי שנאמר מה התיקונים שנעשו לפי החלטתכם.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: נתחיל בזה.

<שמרית גיטלין שקד: ברשותך, אני מרקרתי את זה.

<שמרית גיטלין שקד: אני לא יודעת אם כולם רואים את זה בנוסח, אבל הנושאים בהם התקבלו שינויים בסעיפים בעקבות ההערות שעלו בישיבה הקודמת הודגשו.

<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 2 בהגדרת תחום הגיל הרך, התווספו המלים "וכן פיתוח של מסגרות אלה".

<שמרית גיטלין שקד: בסוף פסקה (1) נמחק הביטוי "התכנית תועבר לעיון משרדי הממשלה והרשויות המקומיות".

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (3) הובהר שזה לצורך הטיפול בהם.

<שמרית גיטלין שקד: זאת רק הבהרה ואין כאן שינוי של ממש בנוסח.

<שמרית גיטלין שקד: גם בפסקה (4) יש הבהרה, המלצה על דרכי יישום ואכיפה של הסטנדרטים האמורים.

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (9), תוספת "לרבות בחינוך המיוחד".

<שמרית גיטלין שקד: בסעיף 5, חברי המועצה, בפסקה (8), יש שינוי.

<שמרית גיטלין שקד: "נציג המרכז לשלטון מקומי בעל זיקה לתחום הרך שימונה לפי המלצת יושב ראש המרכז לשלטון מקומי, בהתייעצות עם יושב ראש מרכז המועצות האזוריות בישראל".

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (9) – "חבר הסגל האקדמי הבכיר במוסד להשכלה גבוהה שהוא חוקר מומחה בנושאי הגיל הרך, שימונה לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה".

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (11) יש תוספת לעניין נציגי ציבור: "כל אחד מהשרים האמורים, ימליץ על שני נציגי ציבור, והשר יבחר אחד מביניהם, כדי להבטיח את הייצוג של מגוון האוכלוסייה בישראל".

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (12), "נציג ארגונים המפעילים מעונות יום, אשר ימונה לפי המלצת השר הממונה על מעונות היום".

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה (13) – "רופא שמומחיותו בתחום נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד, שימונה לפי המלצת הארגון המקצועי המייצג את המספר הגדול ביותר של רופאים העוסקים ברפואת ילדים בישראל".

<שמרית גיטלין שקד: בפסקה זו אני מבינה שיהיה שינוי נוסף.

<שמרית גיטלין שקד: אלה השינויים עד סעיף 11 שכבר הוקרא.

אלי אלאלוף: חבר הכנסת יגאל גואטה, בבקשה.

יגאל גואטה: דיברנו על שני נושאים שפרופסור טרכטנברג אומר לי שהם כן שונו כאן.

מנואל טרכטנברג: עוד לא שונו.

מנואל טרכטנברג: אנחנו רוצים קודם לשמוע אותך.

יגאל גואטה: לכל שר יש שני נציגים כאשר לשר הפנים יש נציג אחד בלבד.

יגאל גואטה: לא הבנתי למה זה כך.

יגאל גואטה: דיברתי על הנושא של נציג הארגונים המפעילים שתהיה נציגות של כלל הארגונים המפעילים ולא רק ארגון אחד.

יגאל גואטה: שיהיו כמה ארגונים.

יגאל גואטה: אני לא מבין מה הבעיה.

יגאל גואטה: יש להם צרכים שונים, יש להם כל מיני דברים שהם יכולים להוסיף לטובת העניין.

יגאל גואטה: שיהיו נציגים.

יגאל גואטה: שוב אני אומר, לאו דווקא חרדים.

יגאל גואטה: אני דיברתי בפעם הקודמת על חרדים אבל אם יש ארגון שמייצג בני מיעוטים, שיהיה גם ארגון כזה.

יגאל גואטה: שייצג ויגיד את הבעיות האמיתיות שלו.

יגאל גואטה: אני לא בא לעשות כאן פוליטיקה ואני חושב שזה דבר ראוי ונכון וצריך לעשות אותו.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להתייחס.

מנואל טרכטנברג: קודם כל, לגבי נציג שר הפנים.

מנואל טרכטנברג: כרגע יש לו נציג אחד ואנחנו מציעים להוסיף עוד חבר מועצה שיהיה נציג הרשויות המקומיות, לא השלטון המקומי, שיומלץ על ידי שר הפנים.

יגאל גואטה: גם לשר החינוך יש עוד נציגים חוץ משני הנציגים האלה.

אלי אלאלוף: בהתייעצות נוספת.

אלי אלאלוף: צריך להשאיר נציג מרכז הרשויות המקומיות ונציג נוסף למשרד הפנים.

מנואל טרכטנברג: אולי לא הבהרתי את זה.

מנואל טרכטנברג: כרגע יש נציג אחד למשרד הפנים וכמו כן יש בסעיף (8) נציג המרכז לשלטון מקומי.

מנואל טרכטנברג: את זה אנחנו משאירים.

מנואל טרכטנברג: נציג השלטון המקומי שימונה לפי המלצת יושב ראש מרכז השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: את זה משאירים.

מנואל טרכטנברג: מוסיפים נציג נוסף, עוד חבר למועצה, שיהיה מהרשויות המקומיות והוא יומלץ על ידי שר הפנים.

יגאל גואטה: גם לשר החינוך יש עוד נציגים ובכל זאת יש לו שני נציגים.

מנואל טרכטנברג: אלה שני דברים שונים.

יגאל גואטה: למה אלה שני דברים שונים?

יגאל גואטה: בסוף אחרי אלה שהוא ממנה אותם, יש לו עוד שני נציגים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להבהיר.

מנואל טרכטנברג: כל נציג בא כפונקציה מסוימת או כמייצג תחום מומחיות.

מנואל טרכטנברג: עם כל הכבוד, למשרד הפנים כמשרד אין שום מומחיות בגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: אין לו שום נגיעה לגיל הרך.

יגאל גואטה: אבל יש לו נגיעה למשרדים.

יגאל גואטה: למה אתה בכלל מכניס כאן את הרשויות?

מנואל טרכטנברג: לאט לאט.

מנואל טרכטנברג: למי שיש נגיעה ישירה לגיל הרך, זה לרשויות המקומיות.

מנואל טרכטנברג: לכן אנחנו באים ואומרים שלרשויות המקומיות יהיה נציג אבל מי שממנה זה שר הפנים.

יגאל גואטה: אתה אומר שלרשויות המקומיות יש נגיעה כשבפעם הקודמת בכלל לא היה להן נציג.

יגאל גואטה: לא היה נציג לרשויות.

מנואל טרכטנברג: מה אתה רוצה?

מנואל טרכטנברג: אתה רוצה שממשרד הפנים יבוא מי שגובה ארנונה?

יגאל גואטה: מי שמטפל בכל שאר הדברים שאתה אומר שיש להם נגיעה לרשות המקומית.

אלי אלאלוף: אני מציע שהנושא של משרד הפנים והרשויות ייסגר בין שלושתנו מחוץ לישיבה.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם.

יגאל גואטה: לגבי נציגות הארגונים.

<רבקה לזובסקי: יושבת ראש ויצ"ו עולמית.

<רבקה לזובסקי: לא ברור לנו למה שנתיים כאשר קדנציה של כל חבר אחר במועצה היא ארבע שנים.

מנואל טרכטנברג: זה כדי לתת מענה למה שיגאל גואטה מעלה כאן.

מנואל טרכטנברג: זה בדיוק העניין.

מנואל טרכטנברג: שתהיה רוטציה בין הארגונים.

<רבקה לזובסקי: חבל, יש כאן הפסד למועצה.

<רבקה לזובסקי: אנחנו לא פוליטיים, ויצ"ו לא פוליטית, אין כאן שום פוליטיקה.

<רבקה לזובסקי: אנחנו הרבה ארגונים.

<רבקה לזובסקי: יש מכנה משותף אבל יש גם שונות.

<רבקה לזובסקי: יש לנו כל כך הרבה ידע וניסיון.

<רבקה לזובסקי: זה הגיל הרך, אלה מרכזים לגיל הרך וצרכים מיוחדים, עבודה עם הורים, עבודה עם צוותים.

אלי אלאלוף: מה ההצעה הקונקרטית?

יגאל גואטה: שיהיו שלושה נציגים.

<רבקה לזובסקי: שיהיו שלושה נציגים לפחות ולארבע שנים.

<רבקה לזובסקי: גם שלושה נציגים לא יכסו את כל הארגונים.

<רבקה לזובסקי: אפשר יהיה לעשות תורנויות, אבל אני אומרת לך שזה הפסד למועצה, ואני אומרת את זה אובייקטיבית לחלוטין.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להסביר את הדבר הבא.

מנואל טרכטנברג: צריך לזכור ולהזכיר לכולנו שמדובר על המועצה לגיל הרך מלידה עד גיל שש.

מנואל טרכטנברג: הארגונים כיום מטפלים בגילים מאוד מסוימים ובתוכם רק ב-23 אחוזים או משהו כזה של הילדים בגילים מסוימים.

<רבקה לזובסקי: אפס עד שלוש.

מנואל טרכטנברג: זאת לא המועצה למעונות היום.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר משהו בשם המשרדים הממשלתיים.

מנואל טרכטנברג: נציגי המשרדים התרעמו עלינו – על מנסחי הצעת החוק – על כך שיש יותר מדי משקל במועצה לנציגים שהם לא מהמשרדים הממשלתיים.

מנואל טרכטנברג: אי אפשר לתת משקל יתר לאחד הסגמנטים האלה.

מנואל טרכטנברג: בכלל, יש ריבוי גם בהקשרים אחרים.

מנואל טרכטנברג: בגני ילדים בגילי שלוש-ארבע אין ריבוי של מגזרים?

מנואל טרכטנברג: הרי החברה הישראלית היא אותה חברה ולא חשוב באיזה גילאים אתה נמצא.

מנואל טרכטנברג: לכן אנחנו אומרים שכדי בכל זאת לתת לזה ביטוי, אנחנו אומרים שתי אמירות כאשר הראשונה היא שהשנתיים האלה הם כדי שתהיה רוטציה ולא סגירה על נציג אחד.

מנואל טרכטנברג: אם אתם לא רוצים את זה, בבקשה, אבל חבל כי אז הרוטציה הזאת מאפשרת את זה.

מנואל טרכטנברג: הדבר השני, יש אמירה שחוזרת על עצמה בכמה הקשרים שכל ההרכב של המועצה חייב לבטא את הרב-גוניות של החברה בישראל ויש לזה השלכות על השר.

מנואל טרכטנברג: כלומר, שר החינוך בסוף יהיה צריך לעמוד מול מבקר המדינה האם כן יש נציגות הולמת למגזרים השונים בחברה הישראלית.

יגאל גואטה: למר צריך בסוף להעמיד אותו מול מבקר המדינה?

מנואל טרכטנברג: זה לא צריך להגיע ל שם.

יגאל גואטה: אבל אתה יודע שזה יגיע.

יגאל גואטה: בסוף זה יגיע.

יגאל גואטה: מה שלא קובעים להם, הם לא עושים.

מנואל טרכטנברג: מתוך 18 או מספר כזה של חברים שיש כרגע, אי אפשר לתת שלושה נציגים לארגונים שונים בתוך גילי שנה עד שנתיים שהם 25 אחוזים או פחות של הילדים בגילים האלה.

<רבקה לזובסקי: הם מפוקחים והם מסובסדים והם שונים.

<רבקה לזובסקי: יש לך ארגון עם 25 מעונות ולאחרים יותר.

<רבקה לזובסקי: זה הפסד למועצה בתחילת דרכה במיוחד.

מנואל טרכטנברג: עוד משהו שלא אמרתי.

מנואל טרכטנברג: אחד הדברים שצריך להבין זה שזה השלד של הארגון שיקום.

מנואל טרכטנברג: אנחנו אומרים שיהיו גם ועדות משנה.

מנואל טרכטנברג: ברור לגמרי שתהיה ועדת משנה לנושא של המעונות או יותר נכון לגבי הגילאים האלה של שנה עד שנתיים ושם יבוא לידי ביטוי הכול.

מנואל טרכטנברג: בסוף זאת פירמידה שיש את המועצה העליונה ויש את בנות המשנה.

מנואל טרכטנברג: על כל נושא כזה צריכה להיות נציגות הרבה יותר רחבה של הגורמים בשטח שיעשו את העבודה המקצועית.

<רבקה לזובסקי: אולי צריך לכתוב את זה במסמך.

מנואל טרכטנברג: כתבנו שיקומו ועדות משנה.

מנואל טרכטנברג: הבעיה היא שבחוק כזה שהוא חוק יסוד, צריך להקים את השלד הנכון ולא להיכנס יותר מדי לפרטים.

מנואל טרכטנברג: אני אומר את זה מתוך ניסיון כי מה שרואים משם, לא רואים מכאן.

מנואל טרכטנברג: בהתפתחות הטבעית של הגוף הזה, זה יבוא לידי ביטוי.

יגאל גואטה: אני חולק על זה.

יגאל גואטה: אני חושב שכן צריכים להיות בתוך הוועדה נציגים של כל האוכלוסיות כדי שבאמת פעם אחת ישמעו בצורה יסודית את כל ההערות ואת כל הדברים הנכונים על מנת לעשות עבודה נכונה.

אלי אלאלוף: מנו, לא דיברנו על זה, אבל ברשותך, אולי נחשוב על זה.

אלי אלאלוף: לאור ההערות כבדות המשקל ששמענו כאן, אולי נקבע שחברות במועצה היא באמת אחת לשנתיים תחלופה.

<רבקה לזובסקי: לכולם.

אלי אלאלוף: לקבוע שיוזמנו כמשקיפים שלושה גופים נוספים.

מנואל טרכטנברג: לא לכולם שנתיים כי יש כאן באמת המשכיות.

מנואל טרכטנברג: אני מכיר את הגופים האלה.

מנואל טרכטנברג: דווקא חשבנו על השנתיים כפתרון נקודתי להם.

מנואל טרכטנברג: אנחנו הכנסנו משקיפים בהקשרים אחרים והורדנו אותם כי היו טענות כאלו ואחרות.

מנואל טרכטנברג: אין לי בעיה להכניס אבל אז יהיו גם הקשרים אחרים.

יגאל גואטה: ברמה המקצועית אתם באמת לא מבינים שצריכה להיות בתוך הוועדה נציגות מהאוכלוסייה הזאת?

מנואל טרכטנברג: יש לך ספק שאני חושב שצריך שיבואו לידי ביטוי כל המגזרים בחברה הישראלית?

יגאל גואטה: אני השופר שלהם.

מנואל טרכטנברג: אנחנו חיים במדינה שלא בכל הקשר אנחנו כותבים שצריכים להיות נציגי חרדים, ערבים, דרום אמריקאים וכולי.

יגאל גואטה: בני מיעוטים מהווים עשרים אחוזים מהאוכלוסייה.

יגאל גואטה: החרדים מהווים עשרים אחוזים מהאוכלוסייה.

יגאל גואטה: מה זה משקיף?

יגאל גואטה: מה זאת אומרת משקיף?

יגאל גואטה: למה הוא לא צריך להיות חלק מהמועצה הזאת?

יגאל גואטה: אני לא מבין.

יגאל גואטה: ברמה הכי מקצועית, לא פוליטית.

יגאל גואטה: תשים את מי שאתה רוצה, תשים איש אגודת ישראל, אני חבר ש"ס ואני לא משם, אבל מישהו צריך להביא את קולם של החרדים ומישהו צריך להביא את קולם של בני המיעוטים.

יגאל גואטה: זה דבר מקצועי פר-אקסלנס ואני לא מבין למה זה בכלל עומד לדיון.

מנואל טרכטנברג: אני אומר שלא?

יגאל גואטה: אני אומר לך מה אתה אומר.

יגאל גואטה: אתה אומר שבגלל שיש לנו כל כך הרבה - - -

מנואל טרכטנברג: לא, זה לא מה שאני אומר.

יגאל גואטה: כך שאם אתה לא יכול לשים את כולם, אל תשים אף אחד.

מנואל טרכטנברג: בכנסת ישראל כתוב צריך להיות כך וכך חרדים וכך וכך ערבים?

יגאל גואטה: לא.

יגאל גואטה: אלה נבחרי ציבור.

מנואל טרכטנברג: במל"ג זה כתוב?

יגאל גואטה: במל"ג זאת באמת טעות גדולה שאין בה.

יגאל גואטה: יש לי הצעת חוק בנושא הזה.

יגאל גואטה: זה גרוע מאוד מאוד מאוד.

מנואל טרכטנברג: בוא נכתוב גם מזרחים וגם אשכנזים.

יגאל גואטה: אני לא רוצה להיכנס לדיון הזה אבל אני חושב שקבוצה שמהווה עשרים אחוזים של בני מיעוטים במדינת ישראל צריכה ייצוג במקום הזה כי באמת יש לה צרכים מיוחדים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה גם דרום אמריקאים כאן.

יגאל גואטה: ידידי המלומד פרופסור טרכטנברג, דיברתי על ארגונים.

יגאל גואטה: אין ארגון דרום אמריקאי.

מנואל טרכטנברג: יש.

יגאל גואטה: מגיל אפס עד שש?

יגאל גואטה: אין.

יגאל גואטה: תקים ארגון של מעונות דרום אמריקאים, נכניס גם אותם.

יגאל גואטה: אני מדבר כאן על צרכים אמיתיים.

יגאל גואטה: אני באמת חושב שאני יכול לומר אני חף מפוליטיקה לגמרי, בטח בוועדה הזאת.

יגאל גואטה: במליאה אני אעשה משהו אחר.

מנואל טרכטנברג: אני מקריא לך את סעיף 6, ייצוג הולם: "הרכב המועצה כלול לפחות חמש נשים וחמישה גברים וכן יינתן בו ביטוי הולם לייצוגם של האוכלוסיות השונות בחברה הישראלית".

מנואל טרכטנברג: במקור כתבנו – וזה מחוק – לרבות האוכלוסייה הערבית, הדרוזית, הצ'רקסית והחרדית.

מנואל טרכטנברג: אני כתבתי את זה אבל אמרו לנו למחוק את זה.

מנואל טרכטנברג: למה?

מנואל טרכטנברג: מכיוון שכיום במדינת ישראל יש משמעות לביטוי ייצוג הולם ולא צריך לפרט את זה.

מנואל טרכטנברג: אני כתבתי את זה.

מנואל טרכטנברג: אני מסכים אתך מהותית.

יגאל גואטה: אני אומר לך שטוב שמחקו את זה.

יגאל גואטה: למה?

יגאל גואטה: כי אני לא מחפש עכשיו סתם ייצוג חרדי או של בני מיעוטים.

יגאל גואטה: אני מחפש נציג של ארגון שהוא מייצג באמת את בני המיעוטים.

יגאל גואטה: יש ארגון כזה שמטפל בילדים האלה, בני המיעוטים, הוא יודע באמת להביא את קולם לתוך המועצה הזאת.

מנואל טרכטנברג: בוא אני אבחן אותך.

מנואל טרכטנברג: אתה רוצה שיהיה נציג של בית יעקב של הרב גולדקלוש?

יגאל גואטה: שיהיה חרדי.

יגאל גואטה: כן.

מנואל טרכטנברג: לא כך שמעתי אותך לפני כן.

יגאל גואטה: לא.

יגאל גואטה: אמרתי לך חרדים.

יגאל גואטה: זה מה ששמעת.

יגאל גואטה: שמצדי הם ביניהם יעשו רוטציה.

<רבקה לזובסקי: ויצ"ו כוללת הכול.

מנואל טרכטנברג: אפשר להשאיר את סעיף (6) כפי שהיה במקור.

מנואל טרכטנברג: אין לי בעיה להשאיר את זה כפי שהיה במקור.

אלי אלאלוף: שמענו את הנימוקים.

<רויטל לן כהן: אני רוצה להעלות לדיון את נושא הנציגות של ילדים עם צרכים מיוחדים שלא מופיעה כאן למרות העובדה שבין היתר יש גם מעונות יום שיקומיים ולא רק מעונות יום רגילים.

<רויטל לן כהן: לכן אני רוצה להציע שני דברים.

<רויטל לן כהן: הדבר הראשון הוא לגבי סעיף קטן (6) שמדבר על נציגים של משרד החינוך.

<רויטל לן כהן: אני חושבת שצריך להיות שם גם של החינוך הרגיל וגם של החינוך המיוחד, שני נציגים.

<רויטל לן כהן: אם אנחנו מדברים על נציגים של משרד החינוך, שני נציגים, שיהיה נציג אחד של החינוך הרגיל ונציג אחד של החינוך המיוחד.

<רויטל לן כהן: הדבר השני הוא לגבי נציגי הארגונים המפעילים מעונות יום.

<רויטל לן כהן: אני חושבת שצריך להיות גם נציג למעונות היום השיקומיים כי זה לא אותו הדבר ואפילו לא דומה.

<רויטל לן כהן: לא יכול להיות שלא יהיה להם כאן מקום.

<קריאה: אלה גם משרדים שונים.

<רויטל לן כהן: נכון.

<רויטל לן כהן: לגבי זמני תחלופת הנציגים, אני רוצה להגיד שאני חושבת שהתחלופה של הנציגים במועצה לא יכולה להיות סימולטנית.

<רויטל לן כהן: זאת אומרת, שכל כמה שנים חלק יתחלפו ולא כולם.

<רויטל לן כהן: אני חושבת שהזמן הראוי – זה ממקומות אחרים בהם יש מועצות – הוא שלוש שנים מאחר ולפחות שנה לוקח עד שהאנשים מבינים את המטריה ונכנסים לתוך העניינים.

<רויטל לן כהן: היינו רוצים להשאיר להם גם זמן לפעול בתוך ההתנהלות עצמה ואני חושבת שאז הזמן הראוי הוא שנתיים.

<רויטל לן כהן: לכן שלוש שנים כאשר התחלופה היא לא סימולטנית בין החברים במועצה, זה זמן נכון.

<רויטל לן כהן: אנחנו חושבים שצריכה להיות גם נציגות של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.

אלי אלאלוף: חבר'ה, זאת לא מדינה נוספת כאן.

<רויטל לן כהן: לא, זאת לא מדינה נוספת אבל המציאות מלמדת אותנו שאנחנו שקופים בתוך המערכת ושהילדים שלנו באופן קבוע נשארים מאחור.

<רויטל לן כהן: הסיבה שאנחנו צריכים להגיע לדיונים האלה ולבקש על נפשם היא כי במשך כל השנים האלה לא הצליחו להכליל אותנו לא רק בתוך הקהילה ובתוך המסגרות אלא גם לא הצליחו להכליל אותנו בתוך סדרי העדיפויות.

<רויטל לן כהן: לכן אם לא נהיה, לא נהיה בכלל.

אלי אלאלוף: ביקשתי הערות אבל לא נאומים.

אלי אלאלוף: אם את רוצה להמשיך לנאום, לא יהיה חוק.

<רויטל לן כהן: סיימתי.

אלי אלאלוף: שלא חס וחלילה יתפרש שאני לחינוך המיוחד ולאוכלוסיות המיוחדות אין לי את הרגישות הנדרשת.

<רויטל לן כהן: זה לא קשור לרגישות.

<רויטל לן כהן: הכללים מחייבים לא עלינו בלעדינו.

אלי אלאלוף: בעברית פשוטה, דיברת מספיק.

<ענבל אביב-דגן: ויצ"ו ישראל.

אלי אלאלוף: ויצ"ו כבר דיברו.

<ענבל אביב-דגן: נכון, אבל רציתי להעלות כניסת צהרונים לבקש שגם יהיה נציג מהצהרונים במועצה.

אלי אלאלוף: אם אתם חושבים שכאן יהיו חמישים ומשהו נציגים, לא יהיו.

אלי אלאלוף: לא תהיה מועצה.

אלי אלאלוף: אנחנו נטפל בכולם.

אלי אלאלוף: אי אפשר לעשות מזה עוגה שלא ניתן לשלוט בה.

אלי אלאלוף: כל אחד רוצה להוסיף נציג?

<ענבל אביב-דגן: יש ילדים שבמהלך היום כל יום עוברים לגוף אחר.

אלי אלאלוף: אתם יודעים את התהליך.

אלי אלאלוף: אפשר לקיים דיון רק בין חברי הכנסת, להצביע וללכת הביתה.

אלי אלאלוף: אנחנו מביאים בשמחה ומקיימים דיון פתוח אבל תבינו לפעמים את המגבלות שלנו.

אלי אלאלוף: מועצה של חמישים נציגים לא תהיה אפקטיבית.

אלי אלאלוף: כל אחד רוצה נציג.

אלי אלאלוף: אני מודיע שלא יתווספו נציגים.

אלי אלאלוף: מי שרוצה להמשיך אתנו, שימשיך.

אלי אלאלוף: מי שלא רוצה, משוחרר.

אלי אלאלוף: אי אפשר להוסיף.

אלי אלאלוף: סליחה מנו, אני לוקח החלטה לבד אבל אתה מחויב לה.

<רויטל לן כהן: זה עונש לאוכלוסיות שלא מקבלות ביטוי?

אלי אלאלוף: חס ושלום.

אלי אלאלוף: לא אמרתי.

אלי אלאלוף: אל תתחילי כך במשפטים מסוג זה.

<רויטל לן כהן: אבל אדוני, אי אפשר להתייחס כך.

אלי אלאלוף: ברגע שתרצו שיהיו נציגים נוספים, תגידו לנו על חשבון מי.

<רויטל לן כהן: אין לי שום בעיה להגיד לך על חשבון מי אבל אני לא חושבת שזה צריך להיות כך.

אלי אלאלוף: תני לנו המלצות ונתחשב בזה.

<אמיתי שוחט: נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, משרד המשפטים.

<אמיתי שוחט: הנושא של הילדים עם מוגבלות, אני מקבל את המגבלה של נציגים אבל אם אנחנו הולכים לפי השיטה של חבר הכנסת טרכטנברג, אנחנו בונים כאן את השלד, ילדים עם מוגבלות הם חלק מהשלד.

<אמיתי שוחט: אם אנחנו הולכים לפי חבר הכנסת גואטה על ייצוג של ציבורים, גם להם יש מקום.

<אמיתי שוחט: לכן אנחנו מבקשים, כמובן בתיאום בין המשרדים – אנחנו לא רוצים להכתיב למשרדים מי הנציגים שלהם – אנחנו כן מבקשים שאחד מהנציגים של הרווחה, החינוך או הבריאות יהיה נציג של ילדים עם מוגבלות.

אלי אלאלוף: זאת הצעה קונקרטית.

אלי אלאלוף: תודה.

<מנואל כץ: אני רופא ילדים ואני מייצג כאן את יושב ראש איגוד רפואת ילדים בקהילה.

<מנואל כץ: הייתי יושב ראש איגוד רופאי הילדים בישראל.

<מנואל כץ: אני מנהל מחלקה בניידת של משרד הבריאות בדרום ונשיא עמותת גושן.

<מנואל כץ: אני רוצה להתייחס לדבר אחד רלוונטי מאוד שלא נמצא חזק מאוד בתוך המסמך ואלה הן טיפול החלב.

<מנואל כץ: טיפות החלב היום, יש 490 טיפות חלב שהן מטעם המדינה.

<מנואל כץ: יש 900 טיפות חלב וזאת הפלטפורמה של עבודה של כל מה שאנחנו מדברים עליו כאן יחד עם ארגונים אחרים, מעונות יום, ויצ"ו ואחרים.

<מנואל כץ: הרלוונטיות של טיפות החלב בנושא של הגיל הרך חייבת לא רק לקיים אותן ושיהיה כתוב בצורה מאוד מאוד מפורשת אלא לשדרג אותם ולחזק אותם.

<מנואל כץ: מבחינתנו זה נושא מאוד רלוונטי שצריך לתת עליו את הדעת.

<מנואל כץ: הדבר השני שרציתי להעלות זה הנושא של הנציגות הרפואית.

<מנואל כץ: אני מסכים שצריך להיות רופא, אני לא מסכים שצריך להיות רופא התפתחותי או רופא נוירולוג.

<מנואל כץ: אנחנו מדברים כאן על ילדים עם מוגבלויות, ילדים בסיכון וילדים רגילים שאין להם שום דבר אלא פשוט לחזק אותם ולהביא אותם לפוטנציאל המקסימלי שזה מה שמגיע להם, שזה מגיל אפס עד גיל שלוש פלוס עד גיל שש.

אלי אלאלוף: על איזה סוג רופא אתה ממליץ?

<מנואל כץ: אני חושב שצריך להיות רופא ילדים שעובד בקהילה, מוכר וחזק במקצוע ולא רופא עם התמחות כלשהי.

אלי אלאלוף: רשמתם את זה?

אלי אלאלוף: ברשותך, לא נתייחס לזה כרגע.

<מיכל חורין: משרד החינוך.

<מיכל חורין: רק לגבי סעיף קטן (3) בסעיף 4, לגבי לתיאום "לצורך צמצום תחולת העוני בקרב משפחות עם ילדים".

<מיכל חורין: זה אחד התפקידים של המועצה הזאת.

<מיכל חורין: יש כאן תיאום בין משרדי הממשלה וזה אחד התפקידים.

<מיכל חורין: אני מדברת על סעיף 4(3), תפקידי המועצה.

<מיכל חורין: אחד התפקידים כפי שמובא בסיפא של הסעיף, הוא תיאום לצורך צמצום תחולת העוני בקרב משפחות עם ילדים.

<מיכל חורין: אני לא בטוחה שזה אחד התפקידים של המועצה הזאת, של המועצה לגיל הרך.

אלי אלאלוף: זה לא טוב?

<מיכל חורין: זה טוב מאוד, אבל השאלה אם זה חלק מהתפקידים של המועצה הספציפית הזאת.

אלי אלאלוף: ועוד איך.

אלי אלאלוף: הגיע הזמן שתחשבו גם אתם במשרד החינוך שיש לכם תפקיד בצמצום העוני.

אלי אלאלוף: ועוד איך.

אלי אלאלוף: הגיע הזמן שהפקידים הבכירים יקראו את החלטות הממשלה.

אלי אלאלוף: יש החלטת ממשלה לאמץ את דוח העוני.

אלי אלאלוף: הגיע הזמן שתבינו שהעוני לא ייפתר מעצמו אם כולנו, כל אחד בתפקידו וליד ביתו וכולי, לא יתערב.

אלי אלאלוף: הגיע הזמן שתבינו את זה.

אלי אלאלוף: החינוך הוא הכלי המרכזי להוצאה מהעוני.

<ערן קופל: אני רוצה להוסיף ממש בקצרה.

<ערן קופל: אני מההסתדרות הרפואית, מאיגוד רופאי בריאות הציבור, מומחיות שעיקרה ניהול של מערך השירות המונע לילד ולתלמיד בישראל.

<ערן קופל: אנחנו אחראים ומנהלים את המערך של טיפות החלב בישראל כרופאי בריאות הציבור, הן בתוך משרד הבריאות ואני כאן כנציג האיגוד שלנו.

<ערן קופל: אנחנו שלחנו מכתב תמיכה בחוק וכי אנחנו מברכים על הרעיון הזה לאחד את הגורמים השונים ואת התפקידים השונים לטובת גוף אחד מתכלל של מועצת הגיל הרך.

<ערן קופל: אנחנו חושבים שיש לזה מקום.

<ערן קופל: אנחנו בעצמנו עוסקים ביום יום בנושאים שהם מאוד משיקים למועצה ולתפקידיה כגון כל הנושא של התברואה במעונות היום, והתרענו על כך בפני ראש הממשלה ושר הכלכלה ושר האוצר לפני כחודשיים, וזה בכל הרשתות של מעונות היום.

<ערן קופל: אנחנו בודקים את הדברים ויש לנו על מה להתריע ומה לומר.

<ערן קופל: אנחנו גם עוסקים בטיפות חלב שידידי פרופסור כץ הזכיר וגם שם אנחנו עומדים בפני קשיים לא פשוטים כשיש למעשה איזשהו רצון לעשות רפורמה בתחום וגם שם להכניס את הנושא לתוך רשות אחת שנוגעת לטיפות החלב.

<ערן קופל: אנחנו רואים בחוק הזה צעד מאוד חשוב קדימה.

<ערן קופל: אני לא רוצה להיכנס כאן למשא ומתן אלא רק להביע את רצוננו להיות נוכחים בגוף החדש, במועצה, כדי לתרום את הקול הייחודי שלנו כנציג של המומחיות הרפואית של בריאות הציבור שכאמור אחראית על כל התחומים החשובים האלה, תברואה במעונות יום, חקירות של התפרצויות זיהומיות ומערך טיפות החלב שזה בפני עצמו נושא חשוב ומשיק לנושא הזה.

<ערן קופל: תודה.

אלי אלאלוף: עוד הערות?

<אביבית ברקאי אהרונוף: ארגון בזכות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: אני מדברת גם בשם פורום ארגונים והורים לילדים עם מוגבלות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: שתי הערות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: בסעיף 1, מטרת החוק, וזה בהמשך לדברים של נציג נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: כשאנחנו מדברים על ילדים עם צרכים מיוחדים, אנחנו מדברים על ילדים שצריכים להיכנס כמו כל הילדים למערכת, בין אם זה במערכת המעונות ובין אם זה במערכת החינוך.

<אביבית ברקאי אהרונוף: אנחנו התרגלנו לשפה שונה של שילוב, כאילו שהילדים הללו לא צריכים להיות שם ואנחנו מנסים לשלב אותם.

<אביבית ברקאי אהרונוף: אבל נקודת המוצא צריכה להיות שונה, שהם ילדים ככל הילדים אלא מה, וזה אני חושבת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מאוד מאוד הדגיש, כדי שהילדים יוכלו להיקלט ככל הילדים, חלקם צריכים הנגשות ולכן יש משמעות מאוד מאוד גדולה לאותן התאמות שבעצם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, זה תחום המומחיות שלה.

<אביבית ברקאי אהרונוף: מכאן, גם להערה של רויטל שנציג נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מאוד חשוב שיהיה חלק מהמועצה, וגם לסעיף 1 במטרת החוק, אני חושבת שראוי לכתוב שמטרתו של חוק זה לקדם את הטיפול בילדים בגיל הרך, להבטיח מתן תנאים נאותים וסביבה טיפולית חינוכית הולמת ומותאמת, כדי שההתאמות הללו יוכלו להיות גם במעונות וגם במערכת החינוך, כדי שילדים עם צרכים מיוחדים יוכלו ללמוד שם ככל הילדים.

<אביבית ברקאי אהרונוף: הערה נוספת וזאת הערה בנוגע לתפקידי המועצה, בסעיף 4(3).

<אביבית ברקאי אהרונוף: אנחנו מדברים על תיאום בין משרדי הממשלה והרשויות המקומיות לצורך איתור וזיהוי של ילדים במצבי סיכון.

<אביבית ברקאי אהרונוף: אני מבקשת להוסיף לאחר המלים "ולצורך הטיפול בהם" את "לרבות השתלבותם במערכות הטיפול והחינוך הכלליות".

<אביבית ברקאי אהרונוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: לשתי הערות האחרונות אני דווקא לא מתנגד.

אלי אלאלוף: מבחינתי זה מקובל.

אלי אלאלוף: התאמת כל המערכות לנגישות הנדרשת.

<אביבית ברקאי אהרונוף: אני מודה לך.

<שמרית גיטלין שקד: את מדברת על סעיף 1, סעיף המטרה.

אלי אלאלוף: אנחנו טיפלנו בזה בחוק אחר, בחוק הנגישות.

<רויטל לן כהן: אבל אם זה לא יהיה כתוב כאן, הם יראו את עצמם פטורים כמו שמשרד החינוך עד עכשיו רואה את עצמו פטור.

<אביבית ברקאי אהרונוף: מותאמת או מונגשת.

מנואל טרכטנברג: רק להחליף את המילה?

<שמרית גיטלין שקד: לא.

<שמרית גיטלין שקד: להוסיף את המילה מותאמת.

<שמרית גיטלין שקד: אבל מותאמת למה?

<רבקה לזובסקי: מונגשת.

<אביבית ברקאי אהרונוף: אפשר לומר מונגשת אלא אם כן זה מקובל על נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: סביבה מונגשת.

אלי אלאלוף: בסדר.

יגאל גואטה: אדוני היושב ראש, בהמשך כתוב "מילוי צרכיהם החינוכיים, החברתיים, הפיזיים והרגשיים".

יגאל גואטה: זה לא פיזי?

<רויטל לן כהן: לא.

<רויטל לן כהן: אצלם פיזיים אלה שירותים נמוכים וכיורים נמוכים.

אלי אלאלוף: בחוק הנגישות יש את כל זה.

<רויטל לן כהן: לא.

<רויטל לן כהן: הם פטורים.

<רויטל לן כהן: לא כולם עדיין כפופים לחוק הנגישות ועדיין יש חלקים בחוק הנגישות שלא באים לידי ביטוי.

מנואל טרכטנברג: ומונגשת.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

אלי אלאלוף: ההערה השנייה שלך נראתה לי חשובה מאוד.

<אביבית ברקאי אהרונוף: בסעיף 4(3), בנוגע לתפקידי המועצה, להוסיף אחרי "לצורך הטיפול בהם", את "לרבות הכללתם במערכות טיפול וחינוך כלליות".

<רבקה לזובסקי: שילובם.

מנואל טרכטנברג: מה שאמרת, זה ארוך מדי.

מנואל טרכטנברג: אפשר לומר "הטיפול והשילוב".

מנואל טרכטנברג: להוסיף את המילה שילוב.

<אביבית ברקאי אהרונוף: והכללתם.

מנואל טרכטנברג: זה המושג כיום?

<אביבית ברקאי אהרונוף: כן.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: הטיפול והכללתם.

מנואל טרכטנברג: להוסיף את המילה "והכללתם".

מנואל טרכטנברג: היא אומרת שזה כיום מושג מקובל.

<שמרית גיטלין שקד: הכללתם במערכות החינוך.

<אביבית ברקאי אהרונוף: כלומר, גם במעונות היום וגם במסגרות החינוך.

<שמרית גיטלין שקד: מה אמרת אחרי החינוך והטיפול?

<שמרית גיטלין שקד: הכללתם?

<אביבית ברקאי אהרונוף: הכללתם.

<אביבית ברקאי אהרונוף: במערכות החינוך הכלליות.

אלי אלאלוף: בסדר.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: אין לי בעיה עם זה.

<מירה חונוביץ: אני רוצה לחזק עוד נקודה אחת.

<מירה חונוביץ: אני אחות מפקחת ארצית במשרד הבריאות.

<מירה חונוביץ: הנושא הזה של טיפות חלב.

<מירה חונוביץ: אמרתי גם בדיון הקודם.

<מירה חונוביץ: קודם כל, אני ממש מברכת על החוק.

<מירה חונוביץ: אני חושבת שכמו שהוא כתוב עכשיו, הוא באמת יותר כולל, יותר מכיל וכולי.

<מירה חונוביץ: לגבי טיפות חלב, שזה השירות האוניברסלי הראשון שפוגשים בו את כל הילדים, בשונה מכל מסגרת אחרת כי הרווחה הולכת לרווחה בקרב ילדים מסוימים והמעונות לילדים מסוימים, אבל לטיפות חלב כולם מגיעים.

<מירה חונוביץ: אני חושבת שאת הפלטפורמה הזאת שהיא הפלטפורמה הכלל ארצית, צריך לחזק כאן

<מירה חונוביץ: במסגרת המסמך הן בצורה של המלצות או בצורה של טיפול שקיים וכל מה שצריך להיות בקהילה דווקא כדי למנוע כפילויות וכדי למנוע פיתוח שירותים קיימים, לנצל את הפלטפורמות של טיפות חלב למתן הרבה מאוד שירותים כאלה בתוך טיפות חלב לילדים.

<מירה חונוביץ: אני רוצה לחזק את זה.

<מירה חונוביץ: לא להוסיף עוד משהו אלא על משהו קיים.

<מירה חונוביץ: להכניס את זה לתוך האג'נדה די שידעו שגם שם אפשר לעשות כל מיני דברים שהמועצה תמליץ, בתוך טיפות חלב.

<מירה חונוביץ: צריך לחזק את זה.

מנואל טרכטנברג: דרך אגב, אני רוצה לשאול אותך.

מנואל טרכטנברג: יש כאן עניין שאנחנו מאוד נזהרים.

מנואל טרכטנברג: מה דעתך שבהגדרה של תחום הגיל הרך נוסיף אחרי "בריאות", פסיק, "רפואה מונעת".

מנואל טרכטנברג: הרי בטיפות החלב אחד התפקידים המרכזיים היא רפואה מונעת.

<מירה חונוביץ: נכון.

<מירה חונוביץ: אבל אני הייתי כותבת טיפות חלב בתור רפואה מונעת.

מנואל טרכטנברג: אבל הבעיה היא שטיפות חלב הן לא תחום עיסוק.

מנואל טרכטנברג: זה תחום.

מנואל טרכטנברג: לכן אני מנסה למצוא את המינוח שתופס את זה.

מנואל טרכטנברג: רפואה מונעת, נדמה לי שזה הרובד המרכזי שתופס את זה.

<מנואל כץ: התחנות לבריאות המשפחה בעצם בתוך המערכת.

מנואל טרכטנברג: אז רפואה מונעת כולל גם את זה.

<טל נשרי אמתי: משרד הבריאות.

<טל נשרי אמתי: אני חושבת שבאמת הנושא של רפואה מונעת חשוב שייכתב כאן בלי קשר לשאלה של טיפות חלב.

<טל נשרי אמתי: זה פשוט מונח שטוב שיהיה כאן.

<מירה חונוביץ: רפואה מונעת זה משהו שמופיע בחוק ביטוח בריאות ממלכתי.

<מירה חונוביץ: זה לא משהו שלא קיים.

<מירה חונוביץ: מה שצריך זה לראות היכן זה נמצא - - -

מנואל טרכטנברג: זה קיים שם, אבל כאן אם אנחנו מגדירים את זה כתוב לגיל הרך.

אלי אלאלוף: אני לא יודע למה קושרים את שני הדברים.

אלי אלאלוף: אני חושב שרפואה מונעת, זה מצוין.

<שמרית גיטלין שקד: בתוך תחום הגיל הרך?

אלי אלאלוף: בחוק הזה אי אפשר שלא להתייחס לנושא של טיפות חלב.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: השאלה היא היכן להתייחס.

אלי אלאלוף: לא יודע היכן אבל צריך לשים את זה.

מנואל טרכטנברג: אני סימפתטי לזה.

אלי אלאלוף: נמצא את הניסוח.

<מירה חונוביץ: אני אגיד לך בסוף הישיבה היכן אני חושבת שזה צריך להיות.

<שמרית גיטלין שקד: לא.

<שמרית גיטלין שקד: אי אפשר בסוף הישיבה.

אלי אלאלוף: תוך כדי קריאה תאמרו לנו.

<שמרית גיטלין שקד: בתחום הגיל הרך החלטתם להוסיף את רפואה מונעת?

מנואל טרכטנברג: אני חושב שכן.

מנואל טרכטנברג: זה אחרי בריאות, רפואה מונעת.

<קריאה: וטיפות חלב.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: טיפות חלב לא יכול להופיע.

מנואל טרכטנברג: צריך למצוא מקום לכך.

<שמרית גיטלין שקד: טל, יש לכם איזשהו מינוח אחר לטיפות חלב?

<טל נשרי אמתי: לא.

<טל נשרי אמתי: זה המינוח.

<מנואל כץ: שירות מונע לילד.

<שמרית גיטלין שקד: תחנות לבריאות המשפחה?

<מנואל כץ: גם.

<ערן קופל: השירות המונע לילד כולל טיפות חלב.

<ערן קופל: אחרי סעיף (9) כסעיף נפרד, כגון הקמה וניהול של מרכז לאומי בסעיף (8), אחרי סעיף (9), המלצה לתכנית, להכניס סעיף 10.

מנואל טרכטנברג: איפה אתה קורא?

<ערן קופל: סעיף 4, תפקידי המועצה, סעיף קטן בין (9) ל-(10).

<ערן קופל: להכניס שורה האומרת חיזוק השירות המונע לילד או תכנון השירות המונע לילד וחיזוקו.

מנואל טרכטנברג: הבנתי.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: נמצא את המקום שם.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: נמשיך ואני אחשוב תוך כדי.

<שמרית גיטלין שקד: אפשר לומר רפואה מונעת לרבות טיפות חלב?

מנואל טרכטנברג: זה פתרון טוב.

מנואל טרכטנברג: לרבות.

מנואל טרכטנברג: נתקדם ותוך כדי הקריאה אני אחשוב על זה.

<שמרית גיטלין שקד: בינתיים נשאר רק רפואה מונעת.

<שמרית גיטלין שקד: אנחנו קוראים מסעיף 11.

מנואל טרכטנברג: לפני כן יש כמה שינויים שאמרנו שנכניס אותם.

מנואל טרכטנברג: בסעיף 4(1) כתוב "עבור משרדי הממשלה והרשויות המקומיות".

מנואל טרכטנברג: היו טענות שהועלו, בעיקר על ידי משרד החינוך, ולכן אנחנו מוחקים את המשפט הזה.

מנואל טרכטנברג: משרד החינוך ביקש למחוק.

מנואל טרכטנברג: להשאיר את הנוסח האומר "לקידום הטיפול בתחומי הגיל הרך שעליהם החליטה המועצה וכן המלצה על סדרי העדיפויות ליישום התכנית האמורה".

מנואל טרכטנברג: זה שינוי אחד.

מנואל טרכטנברג: שוב, זה לבקשת משרד החינוך.

מנואל טרכטנברג: התיקון השני.

<שמרית גיטלין שקד: לדעתי זה בסעיף 5(11), במקום "נציגי ארגוני הורים" לומר "נציגי הורים".

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: בסעיף 5(11), "כגון נציגי הורים" ולא נציגי ארגוני הורים.

מנואל טרכטנברג: שוב, זאת בקשה של כמה מהחברים.

מנואל טרכטנברג: שמרית, היו עוד דברים?

<שמרית גיטלין שקד: לדעתי לא.

אלי אלאלוף: אי אפשר לשלב כאן

אלי אלאלוף: נציגי הורים של אוכלוסיות מיוחדות?

<שמרית גיטלין שקד: כתוב.

<שמרית גיטלין שקד: כתוב כאן שכל אחד מהשרים האמורים ימליץ על שני נציגי ציבור.

אלי אלאלוף: בין נציגי ההורים יהיה אחד שמייצג את האוכלוסיות המיוחדות.

מנואל טרכטנברג: יש שלושה נציגי ציבור שאחד מהם הוא נציג הורים.

מנואל טרכטנברג: כגון.

מנואל טרכטנברג: הוא לא חייב להיות.

מנואל טרכטנברג: כתוב כאן "כגון נציגי הורים, נציגי עמותות וכולי".

<שמרית גיטלין שקד: הם מחליטים את מי הם שולחים.

<שמרית גיטלין שקד: כל אחד מהשרים שולח שני נציגים שהם יכולים להיות נציגי הורים, נציגי עמותות וכולי.

<שמרית גיטלין שקד: זה לאו דווקא מחייב שהם יהיו נציגי הורים או נציגי עמותות.

<שמרית גיטלין שקד: אלה רק דוגמאות.

אלי אלאלוף: למה שלא נאמר כולל ייצוג להורים עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים?

מנואל טרכטנברג: יהיה נציג הורים אחד ולכן זה נועל את זה.

<קריאה: זה יכול להיות גם נציג עמותה.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שמה שהיינו צריכים לעשות זה - - -

אלי אלאלוף: כל אחד יגיד שהשני יעשה את זה.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: דווקא לא, כי כל שר צריך להמליץ על שניים ואז השר הממונה, שר החינוך, צריך לבחור כדי לייצג את המגוון.

אלי אלאלוף: הוא יבחר אחד מכל משרד שימליצו על שניים?

<שמרית גיטלין שקד: אפשר שאחד מנציגי משרד החינוך – הם גם הציעו – יהיה נציג.

<מיכל חורין: לא.

<מיכל חורין: אנחנו לא נרצה.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שלגבי נציג ההורים לילדים עם מוגבלויות – אפשר להגיד, אני לא רציתי להיכנס לזה – שאחת מוועדות המשנה תהיה בנושא הזה.

מנואל טרכטנברג: זה נותן לזה עוצמה.

אלי אלאלוף: אתה מבטיח מראש שתהיה ועדה לנושא.

מנואל טרכטנברג: שתהיה ועדת משנה רק לנושא הזה.

<רויטל לן כהן: או הפרדה או עצמה ואלה יהיו כאילו הדברים שלהם אבל אנחנו רוצים להיות חלק מהכלל.

מנואל טרכטנברג: מתחת למועצה יש ועדות משנה.

מנואל טרכטנברג: אחת מוועדות המשנה תהיה בתחום הזה.

<רויטל לן כהן: עדיין אנחנו חושבים שצריך להיות, אפילו החקיקה דורשת שיהיה לנו מקום וביטוי, שוויון זכויות, בתוך המועצה.

<רויטל לן כהן: לא יכול להיות שמקומנו נפקד מהמועצה.

אלי אלאלוף: בסעיף (11) למה שלושה נציגים?

אלי אלאלוף: למה שלא נשים שלושה נציגים שבתוכם אחד מייצג אותם?

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: אנחנו אומרים: נציגי הורים, נציגי עמותות העוסקות בגיל הרך, נציגי הורים לילדים, איך את אומרת?

<רויטל לן כהן: נציגי הורים לילדים עם מוגבלויות או עם צרכים מיוחדים.

<שמרית גיטלין שקד: כגון נציגי הורים לרבות הורים לילדים עם מוגבלויות.

מנואל טרכטנברג: יכולים להיות גם ארגונים?

<רויטל לן כהן: אני אגיד לך היכן הבעיה שלנו.

<רויטל לן כהן: יש ארגונים שהם ארגוני זכויות ויש ארגונים שהם ספקי שירות.

<רויטל לן כהן: אני לא רוצה את ספק השירות כאילו הוא מייצג אותי.

מנואל טרכטנברג: ברור.

מנואל טרכטנברג: מה דעתך לומר הורים או ארגונים שעוסקים.

אלי אלאלוף: הורים.

אלי אלאלוף: אני הולך על הורים.

<רויטל לן כהן: אני חושבת שצריכים להיות הורים.

מנואל טרכטנברג: כגון נציגי הורים לרבות הורים לילדים עם מוגבלויות.

<רויטל לן כהן: הורים לילדים עם צרכים מיוחדים.

<רויטל לן כהן: אפשר מוגבלויות.

מנואל טרכטנברג: כגון נציגי הורים לרבות הורים לילדים עם צרכים מיוחדים.

<שמרית גיטלין שקד: אני מקריאה שוב: "שלושה נציגי ציבור שייצגו את מגוון האוכלוסייה בישראל, בעלי ידע או ניסיון רב בתחום הגיל הרך, כגון נציגי הורים לרבות הורים לילדים עם צרכים מיוחדים, נציגי עמותות העוסקים בגיל הרך, שכל אחד מהם ימונה לפי המלצת אחד מהשרים הבאים: שר הרווחה, שר הבריאות והשר" וההמשך כפי שכתוב.

אלי אלאלוף: בסדר.

<שמרית גיטלין שקד: עכשיו אנחנו ממשיכים להקריא מסעיף 11.

<שמרית גיטלין שקד: 11.

<שמרית גיטלין שקד: מינוי ממלא מקום התפטר חבר המועצה מתפקידו או חדל מסיבה אחרת לכהן כחבר המועצה לפני תום תקופת כהונתו, ימונה חבר אחר במקומו באותה הדרך שבה נתמנה אותו חבר וליתרת תקופת כהונתו.

<שמרית גיטלין שקד: חבר המועצה שנבצר ממנו למלא את תפקידו במשך תקופה העולה על שלושה חודשים או חבר המועצה שהושעה לפי סעיף 10, רשאי השר למנות לו ממלא מקום באותה הדרך שבה נתמנה אותו חבר ולמשך התקופה שבה נבצר מחבר המועצה למלא את תפקידו או למשך תקופת ההשעיה, לפי העניין.

<שמרית גיטלין שקד: 12.

<שמרית גיטלין שקד: תקופת כהונה תקופת כהונתם של חברי המועצה, מלבד שר החינוך, תהיה ארבע שנים.

<שמרית גיטלין שקד: על אף האמור בסעיף קטן (א), תקופת כהונתו של נציג הארגונים המפעילים מעונות יום תהיה שנתיים.

<שמרית גיטלין שקד: 13.

<שמרית גיטלין שקד: ניגוד עניינים חבר המועצה לא יטפל בנושא העלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה ובין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.

<שמרית גיטלין שקד: בסעיף זה "ענין אישי" ו-"קרוב" – כהגדרתם בסעיף 9.

<שמרית גיטלין שקד: נודע לחבר המועצה שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (א), יודיע כל כך ליושב ראש המועצה או לסגנו, ימסור לו את המידע הנוגע לעניין, ולא יטפל בנושא האמור.

<שמרית גיטלין שקד: לעניין זה "טיפול" – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה, או עיסוק בנושא מחוץ לדיון במסגרת עבודת המועצה.

<שמרית גיטלין שקד: 14.

<שמרית גיטלין שקד: תוקף פעולות קיום המועצה, סמכויותיה, תוקף החלטותיה ופעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר מחבריה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

<שמרית גיטלין שקד: 15.

<שמרית גיטלין שקד: סדרי עבודה יושב ראש המועצה או סגנו יכנסו את המועצה לפחות שש פעמים בשנה קלנדרית.

<שמרית גיטלין שקד: המניין החוקי בישיבות המועצה הוא אחד עשר חברים, ובהם יושב אש המועצה או סגנו, וכן שלושה חברים שהם נציגי משרדי ממשלה שונים.

<שמרית גיטלין שקד: החלטות המועצה יתקבלו ברוב קולות של חברי המועצה המשתתפים בהצבעה, ובהם שלושה חברים שהם נציגי משרדי ממשלה שונים, ובמקרה של קולות שקולים יהיה ליושב ראש המועצה, ובהיעדרו – לסגנו, קול נוסף.

<שמרית גיטלין שקד: המועצה תפרסם לציבור את סדר היום הצפוי של ישיבות המועצה ותפרסם לאחר הישיבות את ההחלטות שנתקבלו בה.

<שמרית גיטלין שקד: המועצה תקבע את סדרי עבודתה, ככל שלא נקבעו בחוק זה.

<מיכל חורין: אנחנו מתנגדים לקביעה של מספר המפגשים בשנה, בסעיף קטן (א).

<רבקה לזובסקי: כמה אתם מציעים?

<מיכל חורין: אנחנו מציעים שזה לא ייקבע בחקיקה.

<מיכל חורין: המועצה תיפגש כשהיא תחליט להיפגש.

<רויטל לן כהן: באמת רק אתם יכולים להציע רעיון כזה.

<מיכל חורין: אנחנו לא רוצים לקבוע בחקיקה את סדרי העבודה של המועצה.

<רויטל לן כהן: צריך להיות איזשהו מינימום שהמחוקק אומר שזה המינימום הנכון.

<רבקה לזובסקי: אחרת זה מתמסמס.

אלי אלאלוף: למה אתם לא רוצים?

אלי אלאלוף: :

<מיכל חורין: כי אנחנו חושבים שלא נכון לכרסם בשיקול הדעת של מי שיושב במועצה.

אלי אלאלוף: נמצא כאן נציג משרד המשפטים?

<הדיל יונס: כן.

אלי אלאלוף: יש התנגדות לקבוע מספר פגישות?

<הדיל יונס: לא.

אלי אלאלוף: אם כן, אנחנו קובעים.

מנואל טרכטנברג: אבל אני חושב ששמונה זה יותר מדי.

אלי אלאלוף: אני מוכן להוריד לארבע.

<רויטל לן כהן: אדוני, הם לא ישבו.

<מיכל חורין: אם יש נושאים חשובים, תיקבע פגישה.

<רויטל לן כהן: אם הם היו חשובים, לא היה צריך להקים את המועצה אלא הייתם דנים בזה עד היום.

<רויטל לן כהן: עובדה היא שעד שלא היה חוק, משרד החינוך לא לוקח אחריות על כך.

<מיכל חורין: זאת אמירה לא נכונה.

<רויטל לן כהן: זאת אמירה מאוד נכונה.

אלי אלאלוף: לפחות ארבע פגישות בשנה.

<מיכל חורין: תודה אדוני.

<שמרית גיטלין שקד: 16.

<שמרית גיטלין שקד: גמול והחזר הוצאות לחברי המועצה חבר המועצה, למעט סגן יושב ראש המועצה, לא יהיה זכאי לגמול בעד חברותו במועצה אך יהיה זכאי לקבל החזר הוצאות סבירות שהוציא לצורך השתתפותו בישיבות המועצה, ובלבד שאינו זכאי לקבל החזר הוצאות אלו ממקור אחר.

<שמרית גיטלין שקד: חבר המועצה שהוא עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד באותו גוף שהוא מייצג במועצה, לא יהיה זכאי להחזר הוצאות כאמור בסעיף קטן (א).

<שמרית גיטלין שקד: סגן יושב ראש המועצה, יהיה זכאי לקבל שכר, לפי הוראות שיורו השר ושר האוצר.

<שמרית גיטלין שקד: בסעיף זה, "עובד מדינה" ו"עובד גוף מתוקצב" – כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<שמרית גיטלין שקד: לגבי סעיף שקראנו קודם, 15(ה), אני רוצה להוסיף: המועצה תקבע את סדרי עבודתה ככל שנקבעו לפי חוק זה.

<שמרית גיטלין שקד: כלומר, זה יכול להיות שהם נקבעו או בחוק הזה או בתקנות.

מנואל טרכטנברג: כן.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה.

אלי אלאלוף: לגבי הסגן שמקבל שכר, ובתנאי שלא יהיה תפקיד של מנכ"ל שמקבל שכר.

אלי אלאלוף: אמרנו שתפקידו של סגן יושב ראש המועצה הוא כמעט התפקיד המעשי המרכזי שלו.

אלי אלאלוף: אין מנכ"ל.

אלי אלאלוף: לא ניתן גם סגן יושב ראש וגם מנכ"ל.

אלי אלאלוף: זה תפקיד אחד מרכזי.

מנואל טרכטנברג: איפה אתה רוצה להגיד את זה?

אלי אלאלוף: להוסיף היכן שהוא.

אלי אלאלוף: מותר לו לקבל שכר ונוסיף בתנאי שלא יהיה מנכ"ל שיקבל שכר.

מנואל טרכטנברג: זה במסגרת משרד החינוך.

מנואל טרכטנברג: למה אתה רוצה לכבול את זה?

אלי אלאלוף: אני לא חושב שסגן צריך לקבל שכר.

מנואל טרכטנברג: זה פול טיים ג'וב.

אלי אלאלוף: במקום מנכ"ל.

מנואל טרכטנברג: אבל מנכ"ל זה משהו אחר.

מנואל טרכטנברג: יש את מי שמנהל את האופרציה בפן הטכני ויש את הפן התכני.

מנואל טרכטנברג: אלה שני דברים שונים.

מנואל טרכטנברג: המנכ"ל, ממילא לא יהיה תואר מנכ"ל כי במשרד החינוך יש מנכ"ל אחד.

אלי אלאלוף: בסדר, אז לא יהיה מנכ"ל.

אלי אלאלוף: אני מציין שלא יהיה תפקיד מרכזי אחר במערכת.

מנואל טרכטנברג: למה לקבוע את זה בחוק?

אלי אלאלוף: אתה רוצה להגביל את זה.

אלי אלאלוף: תפקידו המרכזי יהיה למנכל את המערכת.

מנואל טרכטנברג: ואם יש מזכיר של הוועדה?

אלי אלאלוף: אני לא חושב שבתפקיד שיועד לנו ילכו שתי משכורות כבדות על זה.

מנואל טרכטנברג: מה זה כבדות?

אלי אלאלוף: לתת לסגן היושב ראש תפקיד של מנכ"ל.

אלי אלאלוף: באוניברסיטה כאן יש מנכ"לים שהם סגני נשיאים.

מנואל טרכטנברג: יש גם כאלה שלא.

אלי אלאלוף: בתנאי שיש שכר מרכזי אחד.

אלי אלאלוף: לא יותר.

מנואל טרכטנברג: אני לא מסכים.

מנואל טרכטנברג: אתה לא יכול לצפות מראש מה תהיה ההתפתחות של הגוף הזה.

אלי אלאלוף: אז תבוא ותשנה את החוק.

אלי אלאלוף: מה הבעיה?

מנואל טרכטנברג: מה זה לשנות אתה חוק?

מנואל טרכטנברג: הרי לגוף אסור להתפתח, יש לו תפקיד שמרכז את כל ועדות המשנה, אתה לא יודע לאן זה יתפתח.

אלי אלאלוף: אתה רוצה שאני אמציא לך הרבה תפקידים?

אלי אלאלוף: אין סוף.

מנואל טרכטנברג: אבל למה להגיד לא על משהו שאתה לא יודע מה יהיה?

אלי אלאלוף: יהיה.

אלי אלאלוף: כי אני מכיר.

אלי אלאלוף: אני הייתי מנכ"ל של גוף קטן ואחר כך הייתי סגן נשיא וגם מנכ"ל ולא הוסיפו לי אגורה ולא הוצאנו עוד משכורת.

מנואל טרכטנברג: אבל בגוף בו היית היו עוד בעלי תפקידים בשכר.

אלי אלאלוף: בסדר, אבל לא מנכ"ל.

מנואל טרכטנברג: אבל מנכ"ל לא יהיה.

מנואל טרכטנברג: במשרד החינוך יש מנכ"ל.

אלי אלאלוף: אני לא מעביר שתי משכורות מרכזיות.

מנואל טרכטנברג: אבל מי אמר שיהיו?

אלי אלאלוף: למה שאני אשאיר את זה למצב שלא יהיו?

אלי אלאלוף: אני מעדיף לבלום.

מנואל טרכטנברג: אתה יודע על כמה דברים אני יכול לכתוב שאני לא רוצה שיהיו?

אלי אלאלוף: תכתוב את זה.

אלי אלאלוף: זה תפקיד מרכזי.

אלי אלאלוף: נגדיר אותו.

אלי אלאלוף: למה סגן צריך להיות בשכר?

אלי אלאלוף: אני מכיר הרבה אנשים שהיו רוצים להיות סגנים של יושב ראש המועצה הזאת בשכר.

אלי אלאלוף: למה זה צריך להיות כך?

מנואל טרכטנברג: זה פול טיים ג'וב.

מנואל טרכטנברג: זאת משרה מלאה.

אלי אלאלוף: אז שיהיה מנכ"ל.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: ואם יהיה מזכ"ל למועצה?

אלי אלאלוף: זה יהיה השכר המרכזי.

מנואל טרכטנברג: הוא יהיה גם מזכ"ל, הוא גם יכתוב את הפרוטוקולים.

מנואל טרכטנברג: אתה רוצה שלא יהיה מנכ"ל, אין לי בעיה כי מנכ"ל ממילא יש במשרד החינוך.

אלי אלאלוף: שיהיה מנכ"ל וסגן נשיא.

אלי אלאלוף: מה הבעיה?

מנואל טרכטנברג: אתה אומר שלא יהיה עוד תפקיד שקוראים לו מנכ"ל.

מנואל טרכטנברג: אין לי שום בעיה.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אני אומר שלא יהיה עוד שכר עבור מנכ"ל.

מנואל טרכטנברג: ברגע שכתבת שלא יהיה עוד שכר, נגמר הסיפור.

מנואל טרכטנברג: המועצה הזאת, אופרציה של איש אחד והיתר יקוששו מזכירות ממשרד החינוך.

אלי אלאלוף: למה אתה קושר את זה למזכירות?

אלי אלאלוף: מזכירות יקבלו, או מזכירים.

מנואל טרכטנברג: אני באמת לא מבין.

אלי אלאלוף: אני אומר שלא צריך שתי משכורות גבוהות.

מנואל טרכטנברג: אבל מי אמר משכורות גבוהות?

מנואל טרכטנברג: אני לא מבין את העניין.

מנואל טרכטנברג: יש כאן ציון של משכורת אחת בלבד שהיא מפורשת.

מנואל טרכטנברג: כל דבר אחר יעבור את הפרוצדורה שצריך במשרד החינוך ובנציבות, אם צריך.

אלי אלאלוף: ואם ימצאו סגן נשיא שהוא מוכן להתנדב, תיתן לו שכר בכוח?

מנואל טרכטנברג: הוא תמיד יכול לוותר על השכר.

אלי אלאלוף: אז תגיד שיש תפקיד אחד שיהיה מרכזי בשכר מלא.

אלי אלאלוף: או סגן נשיא או מנכ"ל.

אלי אלאלוף: מה שתחליט.

מנואל טרכטנברג: זה מה שכתוב כאן.

מנואל טרכטנברג: כתוב בסעיף 16, חבר מועצה, למעט סגן יושב ראש המועצה, לא יהיה זכאי לגמול בעד חברותו במועצה.

אלי אלאלוף: זה חבר מועצה.

אלי אלאלוף: זה ברור.

מנואל טרכטנברג: בסעיף קטן (ג) כתוב "סגן ושב ראש המועצה, יהיה זכאי לקבל שכר, לפי הוראות שיורו השר ושר האוצר".

מנואל טרכטנברג: זה כל מה שכתוב כאן.

מנואל טרכטנברג: לא כתוב שיהיה עוד משהו.

אלי אלאלוף: לא יהיה משהו.

יגאל גואטה: מה חילוקי הדעות?

יגאל גואטה: אני אכריע.

אלי אלאלוף: תחליט.

יגאל גואטה: תסביר לי.

אלי אלאלוף: אני לא חושב שסגן היושב ראש יקבל שכר ואחר כך יבוא מנכ"ל ויקבל גם הוא שכר.

אלי אלאלוף: אני חושב שצריך להיות תפקיד מרכזי אחד.

מנואל טרכטנברג: אפשר להגיד שהוא מנהל המועצה.

מנואל טרכטנברג: כתבנו את זה בזמנו.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: תחשוב.

אלי אלאלוף: נתקדם.

<שמרית גיטלין שקד: כרגע זה נשאר כמו שזה?

אלי אלאלוף: עוד לא החלטנו.

אלי אלאלוף: עוד לא סגרנו.

יגאל גואטה: צריך לכתוב חבר המועצה, לרבות סגן ראש המועצה.

אלי אלאלוף: נתקדם.

<שמרית גיטלין שקד: חבר הכנסת טרכטנברג ביקש למחוק את הנושא של ועדת איתור בסעיף 5(1).

<שמרית גיטלין שקד: אותו אחד שימונה לסגן יושב ראש, הוא לא ימונה בהתאם להחלטת ועדת איתור.

אלי אלאלוף: איך הוא ימונה?

<שמרית גיטלין שקד: זאת הייתה הבקשה של משרד החינוך שהתקבלה על ידי חבר הכנסת טרכטנברג.

אלי אלאלוף: איך הוא ימונה?

<שמרית גיטלין שקד: הוא ימונה על ידי שר החינוך.

יגאל גואטה: הכול זה שר החינוך?

יגאל גואטה: היושב ראש, הסגן, שני נציגים ועוד נציג.

יגאל גואטה: בואו נעשה את זה ועדת חינוך וגמרנו.

יגאל גואטה: אתם נותנים לבן אדם אחד שמונה נציגים.

מנואל טרכטנברג: אני הצעתי את ועדת האיתור.

<מיכל חורין: זאת הייתה הערה שלנו למחוק את ועדת האיתור.

<מיכל חורין: שר החינוך, כמו שהוא ימנה את החברים האחרים, לא צריך את ועדת האיתור.

אלי אלאלוף: מישהו יקבל שכר בלי ועדת איתור על פי החלטה אישית שלו?

אלי אלאלוף: אתם מכירים ג'וב כזה?

יגאל גואטה: לא.

יגאל גואטה: רוצים לייצר.

<מיכל חורין: יש עוד תפקידים דומים.

אלי אלאלוף: איפה?

יגאל גואטה: גם על ועדת האיתור עצמה אנחנו בוכים שבסוף עושים קומבינות ומביאים את מי שרוצים.

יגאל גואטה: עכשיו לעשות את זה עוד יותר גרוע?

יגאל גואטה: מה הרעיון כאן?

יגאל גואטה: לא מבין.

יגאל גואטה: אחרי כן בעוד חמש שנים ניפגש ויגידו שהוועדה לא מקצועית ולא עשתה כלום.

אלי אלאלוף: בשירות המדינה יש לוועדה הגדרה מאוד מדויקת.

אלי אלאלוף: מקימים ועדת איתור.

אלי אלאלוף: איך אפשר לבוא ולהחליט על הכול?

יגאל גואטה: אני חייב להגיד שאתה מאוד סבלני שאתה אומר את זה.

יגאל גואטה: אותי זה מעצבן.

אלי אלאלוף: זה מרגיז שיש בכלל הצעה.

יגאל גואטה: איך אתה לא מתרגז?

אלי אלאלוף: זה מרגיז.

אלי אלאלוף: תאמין לי שהעצבים המרוקאים שלי מתעוררים יותר מדי בזמן האחרון.

אלי אלאלוף: כאן אני אומר שזה נראה לי אבסורד.

אלי אלאלוף: איך אפשר ששר יבוא ויגיד שהוא ימנה אנשים בשכר ויעשה זאת לבד?

אלי אלאלוף: דבר כזה לא מאפשר נוהל תקין מינימלי.

אלי אלאלוף: אתם באים עם הצעה, אבל תנו את העצות הנכונות גם לשרים שלכם.

אלי אלאלוף: בינינו, אני לא בטוח שהוא הציע את זה.

אלי אלאלוף: אני בעד להשאיר את זה כמו שזה.

<מיכל חורין: אני יכולה לחזור למשרד ולברר.

אלי אלאלוף: אנחנו משאירים את זה.

יגאל גואטה: לפעמים העוזרים רוצים להראות לשר שהם דואגים לו יותר ממה שהוא חושב.

אלי אלאלוף: זכותם.

אלי אלאלוף: אין לי טענות לעובדים.

יגאל גואטה: אבל בזה אנחנו דופקים אחרים.

יגאל גואטה: הרבה אחרים.

יגאל גואטה: פוגעים בהרבה אחרים.

אלי אלאלוף: נמשיך.

יגאל גואטה: מה סגרנו לגבי 16, לגבי הסגן?

אלי אלאלוף: נגיע לזה בהמשך.

<שמרית גיטלין שקד: 18.

<שמרית גיטלין שקד: ועדת שרים לענייני הגיל הרך בממשלה תפעל ועדת שרים לענייני הגיל הרך שחבריה יהיו: שר החינוך והוא יהיה יושב ראש הוועדה, שר הבריאות, שר הרווחה והשירותים החברתיים, שר האוצר, שר הפנים ושר הכלכלה והתעשייה (בחוק זה – ועדת השרים לענייני הגיל הרך או ועדת השרים).

מנואל טרכטנברג: מתי הוספנו כאן שר הפנים?

<קריאה: למה שר הפנים?

יגאל גואטה: הוא אחד מהשרים.

יגאל גואטה: אתם רוצים לריב?

יגאל גואטה: אני רוצה רביזיה.

יגאל גואטה: אני לא רוצה שתדונו עכשיו בכלל.

יגאל גואטה: אין הצעת חוק ולא מצביעים.

יגאל גואטה: אני כבר שעתיים כאן מתעסק בארבעה סעיפים.

יגאל גואטה: אני הולך לוועדה אחרת.

יגאל גואטה: להתראות.

יגאל גואטה: זה לא נורמלי.

אלי אלאלוף: מה קרה?

<שמרית גיטלין שקד: אני הקראתי שר הפנים.

יגאל גואטה: שאלו למה שר הפנים.

יגאל גואטה: סתם בגלל שזה אריה דרעי.

יגאל גואטה: מה דעתך?

יגאל גואטה: את יכולה לענות לפרוטוקול.

<רבקה לזובסקי: אני מנועה מלענות.

אלי אלאלוף: למה לא שר הפנים?

<רבקה לזובסקי: אני שואלת.

יגאל גואטה: היא סתם שאלה, בלי סיבה.

אלי אלאלוף: אני יכול לתת לכם סיבה.

אלי אלאלוף: ראשית, כי הוא מחזיק את התקנים של הרשויות המקומיות.

יגאל גואטה: עכשיו אני ארגיש שעשו לי טובה.

אלי אלאלוף: החוק הזה אמור לחזור לוועדת שרים והוא יכול להיקבר שם.

<שמרית גיטלין שקד: ועדת השרים לענייני הגיל הרך תתכנס לפחות פעמיים בשנה, מתוכן פעם אחת לפחות במועד סמוך לדיוני הממשלה לגבי הצעת חוק התקציב השנתי.

<מיכל חורין: יש לי הערה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: משרד החינוך מתנגד.

<מיכל חורין: כן.

<מיכל חורין: אנחנו מתנגדים לקביעת מועדים לגבי כינוס ועדת שרים לגיל הרך, לקביעה של פעמיים בשנה.

<מיכל חורין: שוב, מדובר בוועדת שרים, מדובר בשרים שיושבים שם והם ידעו להתכנס ואין צורך בחקיקה שתקבע את המועדים ואת תכיפות הכינוס.

<קריאה: הם ידעו לא להתכנס.

אלי אלאלוף: אתה רוצה להוריד את זה ולומר לפחות פעם בשנה?

מנואל טרכטנברג: אני חושב שלפחות פעם בשנה ואת זה צריך להגיד.

מנואל טרכטנברג: אני שכחתי את המספר, אבל יש כמה עשרות ועדות שרים לכל מיני עניינים שלא מתכנסות אף פעם.

מנואל טרכטנברג: אם לא ייאמר שלפחות פעם אחת בשנה היא תתכנס, בהינתן שאנחנו נותנים סמכות לוועדת השרים, הם יכולים בעצם על ידי אי התכנסות לשתק לגמרי את הפעולה של המועצה.

מנואל טרכטנברג: לכן זה מתבקש.

מנואל טרכטנברג: אם לא, אנחנו עושים צחוק מהעניין עצמו.

<טל נשרי אמתי: משרד הבריאות.

<טל נשרי אמתי: דיברנו בישיבה הקודמת על כך שיש קצת קושי עם זה שבוועדת השרים בסופו של דבר משרדים שונים יכולים לכפות על משרד מסוים, על מי שבסמכותו ובאחריותו כי בסופו של דבר השר נמצא בוועדת השרים במיעוט.

<טל נשרי אמתי: עלה איזשהו רעיון לקבוע איזשהו רוב מיוחד וזה רעיון שדווקא התקבל בשמחה ובאופן מאוד חיובי בתוך משרד הבריאות.

<טל נשרי אמתי: אני רואה שזה לא מופיע כאן.

<טל נשרי אמתי: כן חשוב לנו שבוועדת השרים, דווקא בגלל שאנחנו מדברים על זה שההצעה הזאת צריכה להוביל לשיתופי פעולה וליישומים בשטח, אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבו משרדים שונים שאין להם נגיעה לנושא – סתם ניקח כדוגמה את הנושא של טיפות חלב כמשהו מאוד מקצועי שמאוד קל להדגים באמצעותו – ובסוף ייכפו עלינו כל מיני הסדרים שאנחנו לא מעוניינים בהם או חושבים שצריך לעשות דברים באופן שונה.

מנואל טרכטנברג: אבל זה בסעיף הבא.

מנואל טרכטנברג: בסעיף של התכנית הרב שנתית.

מנואל טרכטנברג: שם נדון על זה.

<טל נשרי אמתי: בסדר, כי כאן זה לא נמצא.

מנואל טרכטנברג: בסעיף הבא.

אלי אלאלוף: מה אנחנו מסכמים על כינוס ועדת שרים?

מנואל טרכטנברג: אני חושב שהמינימום הוא פעם בשנה.

מנואל טרכטנברג: אם לא נכתוב את זה, לפחות פעם אחת, כל העסק הולך לאיבוד.

יגאל גואטה: אני חושב שפעם בשנה זה מעט מדי.

יגאל גואטה: אם באמת רוצים שהם יהיו מונחים בנושא.

יגאל גואטה: פעם בשנה, זה לבוא לפרוטוקול, לרשום שהיינו והלכנו.

יגאל גואטה: זה לא רציני.

מנואל טרכטנברג: אני הבנתי את העניין הזה של המועצה עת דיברנו על שש ושמונה פעמים.

מנואל טרכטנברג: בסדר, כי זה כאילו להתערב, אבל למה יש קושי עם הכינוס של ועדת השרים?

<מיכל חורין: אותן טעמים.

<מיכל חורין: לא לקבוע לממשלה לוחות זמנים בחקיקה.

אלי אלאלוף: אמר לנו כרגע משרד המשפטים שהוא לא רואה בעיה עם זה.

<הדיל יונס: יש הבדל בין המועצה לבין ועדת שרים.

אלי אלאלוף: אני שואל לגבי ועדת שרים.

<הדיל יונס: בדרך כלל לא נהוג לקבוע לממשלה לוחות זמנים לעבודה וזה נכון, אבל אין מניעה משפטית גם לקבוע.

יגאל גואטה: אלה לא לוחות זמנים.

מנואל טרכטנברג: הם יכולים לשבת ולהחליט שמתפזרים.

<מיכל חורין: אין מניעה משפטית.

<מיכל חורין: אני חוזרת למשרד החינוך עם ההערות של הוועדה.

אלי אלאלוף: אנחנו ממליצים לא יותר מפעמיים בשנה.

יגאל גואטה: לא פחות מפעמיים בשנה.

יגאל גואטה: ירצו להתכנס יותר, יתכנסו.

אלי אלאלוף: עד פעמיים בשנה.

מנואל טרכטנברג: לפחות פעם אחת חייבים להגיד.

<שמרית גיטלין שקד: הנוסח נשאר כפי שהוא?

אלי אלאלוף: כן.

מנואל טרכטנברג: שוב, אנחנו לא מתערבים.

מנואל טרכטנברג: אפשר להתכנס ולהתפזר אבל זה מינימום של רצינות.

יגאל גואטה: אנחנו באמת לא מתערבים, לא כמו שביבי אומר שהוא לא מתערב.

<שמרית גיטלין שקד: ועדת השרים תקיים דיון בתכנית הלאומית הרב שנתית שעליה המליצה המועצה, ותאשר אותה בשינויים שעליהם תורה.

<שמרית גיטלין שקד: התקציב שייועד בכל שנה למימוש התכנית הלאומית הרב שנתית, ייקבע בחוק התקציב השנתי במסגרת ההקצאה לתחום הפעולה תקציב למימוש התכנית הלאומית הרב שנתית לגיל הרך, בסעיף תקציב משרד החינוך, אלא אם כן קבעה ועדת השרים אחרת.

<שמרית גיטלין שקד: המועצה תהיה מופקדת על ביצוע התקציב המוקצה לתחום הפעולה, תקציב למימוש התכנית הלאומית הרב שנתית לגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שכאן זה המקום להערה שנאמרה קודם.

מנואל טרכטנברג: כאן אפשר לדבר על רוב מיוחס לאישור התכנית הרב שנתית.

מנואל טרכטנברג: נראה לי שזה המקום.

<טל נשרי אמתי: לכל הפחות אם יש תכנית שנוגעת למשרד מסוים שמיועדת לביצוע למשרד מסוים, כדאי שהשר של אותו משרד יתמוך בה.

מנואל טרכטנברג: תכנית כוללת.

מנואל טרכטנברג: כמה חברים יש בוועדה הזאת?

<שמרית גיטלין שקד: שישה חברים.

מנואל טרכטנברג: אפשר להגיד שני שלישים כי זה ארבעה מתוך שישה.

<גלית יעקובוב: אם אפשר, הצעה קצת אחרת.

<גלית יעקובוב: אני לא חוזרת לגבי ההערה שנאמרה לגבי ועדת השרים, אבל נראה שיותר נכון שאם בתכנית הלאומית יש תקציבים שמיועדים לפרופסיות ספציפיות של משרדי הממשלה, הם לכתחילה יהיו בתקציב שלהם ולא בתקציב של משרד החינוך כי אחרת יהיה מאוד קשה לתפעל את זה.

מנואל טרכטנברג: כבר דיברנו על זה.

<גלית יעקובוב: זה לא קשור להתנגדות הכללית.

<גלית יעקובוב: ההתנגדות הכללית רשומה אבל אני מדברת עכשיו בלי קשר להתנגדות הכללית.

<גלית יעקובוב: אם התכנית הלאומית לדוגמה מורכבת מחלקים שהם קשורים למעונות, טיפות חלב, רווחה וכולי, וכבר מראש יודעים שזאת התכנית, שזה לא יוקצה לתקציב משרד החינוך ואז יועבר למשרדים כי זה יסרבל מאוד.

אלי אלאלוף: בשם מי את מדברת?

<גלית יעקובוב: בשם משרד הכלכלה כרגע או המשרד הממונה על מעונות היום שזה כנראה יותר מדויק במצב הנוכחי.

<גלית יעקובוב: לא משנה איזה שר, כי זאת עדיין אותה בקשה.

<שמרית גיטלין שקד: אלא אם כן קבעה ועדת שרים אחרת.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: אלא אם כן קבעה ועדת שרים אחרת.

מנואל טרכטנברג: הנקודה היא שכל התקציבים, הרי למועצה אין יכולת ביצועית כלשהי.

מנואל טרכטנברג: לכן כל התקציבים בסופו של דבר יועברו למישהו אחר, למשרד זה או אחר.

אלי אלאלוף: לא מבקשים להקים קופה שתהיה במשרד החינוך.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מכירים את העניינים.

אלי אלאלוף: אבל אגף התקציבים לא יאשר את זה.

אלי אלאלוף: זה כמו התכנית הלאומית לילדים בסיכון שמיד זה הולך למשרד הרלוונטי.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: לגבי ההערה.

מנואל טרכטנברג: אני מציע שב-18(ג) ייאמר ש"ועדת השרים תקיים דיון בתכנית הלאומית הרב שנתית שעליה המליצה המועצה, ותאשר אותה ברוב של שני שלישים לפחות בשינויים שעליהם תורה".

<שמרית גיטלין שקד: ברוב של שני שלישים מחברי הוועדה או ברוב של שני שלישים של אלה שמשתתפים בהצבעה?

מנואל טרכטנברג: של חברי הוועדה.

<טל נשרי אמתי: של חברי הוועדה.

<טל נשרי אמתי: כרגע אם כל השרים נוכחים, ממילא צריך שיהיה רוב.

אלי אלאלוף: למה לא מהנוכחים?

מנואל טרכטנברג: זאת בעיה.

<שמרית גיטלין שקד: רוב של שני שלישים מהמשתתפים בהצבעה?

אלי אלאלוף: שני שלישים מהמשתתפים בהצבעה.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: שני שלישים מהמשתתפים בהצבעה.

יגאל גואטה: ואם יהיו ארבעה משתתפים?

אלי אלאלוף: אז שלושה.

<טל נשרי אמתי: שני שלישים משלושה הם שניים.

<טל נשרי אמתי: עדיין אלה שניים ואחד ויש שם רוב רגיל.

<טל נשרי אמתי: אם יש שישה, אין מחלוקת בין שני הנוסחים.

<שמרית גיטלין שקד: אם לא נכתוב שום דבר, המשמעות היא שאפשר להעביר את זה גם ברוב רגיל.

<שמרית גיטלין שקד: אם את כותבת שני שלישים, זה אומר שאת לא יכולה להעביר ברוב רגיל.

<קריאה: אם יש שלושה נציגים, ממילא צריך רוב של שני שלישים כדי להעביר את זה.

<קריאה: גם אם יש שישה נציגים, צריך ממילא שני שלישים כדי להעביר את זה.

<רבקה לזובסקי: מה זה קוורום?

<רבקה לזובסקי: אם אחרי חצי שעה אלה שישה או כמה שיגיעו?

<טל נשרי אמתי: אלה רק שישה.

<רבקה לזובסקי: האם שישה כל הזמן?

<שמרית גיטלין שקד: טל, מה את מציעה?

<טל נשרי אמתי: אני לא יודעת לתת את הנוסחה.

<טל נשרי אמתי: אני רק אומרת שמה שחשוב לנו בסוף זה שלא יהיה מצב שבו משרד ממשלתי שצריך ליישם את התכנית, ייכפה עליו לעשות משהו שהוא לא חושב שהוא צריך לעשות.

<קריאה: אולי רוב רגיל בהסכמת המשרד הרלוונטי.

<שמרית גיטלין שקד: אלא אם כן נקבע שצריך רוב של כל השישה.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: זה הקונצנזוס.

<שמרית גיטלין שקד: זאת המשמעות של מה שאת אומרת.

מנואל טרכטנברג: קונצנזוס, זה אומר וטו, בפרט של משרד הפנים.

<טל נשרי אמתי: ההצעה שלי היא שיהיו שני שלישים מחברי הוועדה.

אלי אלאלוף: שני שלישים מחברי הוועדה.

אלי אלאלוף: בסדר.

מנואל טרכטנברג: אין לי בעיה.

מנואל טרכטנברג: שני שלישים מחברי הוועדה, זה בסדר.

מנואל טרכטנברג: ארבעה מתוך שישה.

<שמרית גיטלין שקד: יתר הסעיף נשאר כפי שהוא.

<מיכל חורין: יש לנו קושי עם זה שהמועצה תהיה מופקדת על ביצוע התקציב כאשר מי שבסוף מופקד על הביצוע זה משרד החינוך.

<מיכל חורין: אנחנו כן היינו רוצים שיהיה כתוב שמשרד החינוך יהיה מופקד ולא המועצה תהיה מופקדת.

אלי אלאלוף: מי מעביר את הכסף למשרדים?

מנואל טרכטנברג: אני מציע שפשוט נמחק את המשפט, החל מ"המועצה".

יגאל גואטה: מה הוא אומר?

מנואל טרכטנברג: שמשרד הפנים יהיה מופקד על הביצוע של התקציב.

<קריאה: אבל אז זה אומר שזה עובר ישירות לתקציב משרד החינוך.

<מיכל חורין: ממילא זה עובר לתקציב משרד החינוך.

<מיכל חורין: משרד החינוך הוא זה שיחלק את הכספים.

אלי אלאלוף: הוא יעביר למשרד הבריאות?

<מיכל חורין: כן.

מנואל טרכטנברג: בואו נעשה סדר.

מנואל טרכטנברג: מה שכתוב כרגע, התקציב שיועד בכל שנה למימוש התכנית הלאומית הרב שנתית ייקבע בחוק התקציב השנתי במסגרת הקצאה לתחום פעולה, תקציב למימוש התכנית הלאומית הרב שנתית לגיל הרך בסעיף תקציב משרד החינוך, אלא אם כן ועדת השרים תקבע אחרת.

<טל נשרי אמתי: זה אומר שהכול הולך לתקציב של משרד החינוך.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: יש סעיף תקציב שנקרא מימוש התכנית הלאומית הרב שנתית לגיל הרך.

<שמרית גיטלין שקד: סעיף תקציב משרד החינוך.

<טל נשרי אמתי: זה יושב בתוך משרד החינוך.

<גלית יעקובוב: זה קצת יותר חמור מאשר המועצה היא זאת שתחלק את הכסף.

<מיכל חורין: מי שמבצע את זה, זה משרד החינוך שמממש את זה.

מנואל טרכטנברג: הם יודעים לעשות את זה, כמו שעושים במשרד הרווחה.

<גלית יעקובוב: בסוף זה משרד החינוך.

<גלית יעקובוב: חשב משרד החינוך.

<קריאה: הבעיה היא לא שמשרד החינוך לוקח את הכסף אלא שהוא לא יוציא אותו.

<קריאה: צריך לפקח על כך שהוא כן יוציא את הכסף.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור.

אלי אלאלוף: התקציב לא יועבר למשרד החינוך והוא יעשה את החלוקה.

אלי אלאלוף: הרעיון הוא שוועדת השרים תאשר את התקציב והוא יחולק על ידי האוצר למשרדים הרלוונטיים.

אלי אלאלוף: זה לא אומר שזה עובר דרך קופה נוספת שהיא מעבירה.

מנואל טרכטנברג: יש כאן סעיף תקציבי שנקרא מימוש התכנית הלאומית הרב שנתית לגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: זה סעיף תקציבי.

מנואל טרכטנברג: הוא לא יכול לשבת בשום מקום אלא הוא יושב בתקציב של משרד החינוך אבל הוא סעיף תקציבי נפרד.

מנואל טרכטנברג: אתה לא צריך להיכנס למכניקה של החלוקה, הם יודעים לעשות את זה.

מנואל טרכטנברג: העניין הוא מבחינת האחריות על הביצוע של התקציב הזה.

מנואל טרכטנברג: על זה אנחנו מדברים.

מנואל טרכטנברג: מה שאפשר אולי לכתוב זה שהמועצה תהיה מופקדת על ביצוע התקציב באמצעות משרד החינוך או משהו כזה למרות שגם זה לא טוב.

<מיכל חורין: הצענו את זה במשרד ולא אהבו את זה אצלנו.

<מיכל חורין: חשבו שיש עם זה קושי.

<שאול קירשנבום: לדעתי המשפט האחרון רק יכול לסבך.

<שאול קירשנבום: ראשית, מי שמעביר בסופו של דבר, זאת ועדת הכספים, כדי להעביר מתחום פעולה אחד לסעיף אחר.

<שאול קירשנבום: אם רוצים להעביר עכשיו מהחינוך למשרד הבריאות, זה בכל מקרה צריך לעבור דרך ועדת הכספים.

<שאול קירשנבום: גם אנחנו לא מעבירים את זה.

<שאול קירשנבום: שנית, מי שמופקד על ביצוע, זאת החשבות של המשרד.

<שאול קירשנבום: כלומר, המונח הזה של מופקד, אני לא חושב שזה מוסיף כאן משהו אלא יכול רק לסבך.

אלי אלאלוף: אני מסכים אתך ולכן אמרתי שמראש המשרד צריך להעביר ישירות למשרד הרלוונטי.

אלי אלאלוף: למה לעשות עוד תחנת ביניים?

<שאול קירשנבום: אין בעיה עם זה שזה יושב בתחום הפעולה.

<שאול קירשנבום: זה לא אומר שמשרד החינוך יכול לקחת את הכסף ולעשות אתו מה שהוא רוצה.

<שאול קירשנבום: זה צריך לעבור את ועדת הכספים.

<שאול קירשנבום: זה תחום פעולה נפרד.

אלי אלאלוף: אם מראש מודיעים על החלוקה?

<שאול קירשנבום: אני מבין שכל המטרה של ועדת השרים היא לקבוע.

אלי אלאלוף: החלוקה תהיה בוועדת השרים שתחליט על חלוקה והכסף יעבור בלי תחנת ביניים.

אלי אלאלוף: למה עושים כאן תחנה נוספת?

מנואל טרכטנברג: הבעיה היא הפוכה.

מנואל טרכטנברג: הבעיה היא שאם אין סעיף תקציבי שהמועצה יש לה SAY לגביו, בעצם מה שיקרה זה שבסוף משרד האוצר ינהל משא ומתן נפרד.

אלי אלאלוף: תשאיר את זה בידיים של האוצר.

אלי אלאלוף: זה יותר מהיר מאשר להעביר דרך משרד החינוך.

אלי אלאלוף: תחליט מה שאתה רוצה.

אלי אלאלוף: אני אומר לך מניסיון שלי שמעבירים ישירות.

מנואל טרכטנברג: הבעיה היא איך מנהלים את המשא ומתן לזה.

מנואל טרכטנברג: לא הדינמיקה.

אלי אלאלוף: שר החינוך מנהל משא ומתן.

מנואל טרכטנברג: בסוף מה שיקרה זה שיבוא האוצר ויגיד למשרד החינוך - - -

אלי אלאלוף: תעשה מה שאתה חושב.

אלי אלאלוף: מה שנוח לך.

מנואל טרכטנברג: זה לא עניין של נוח.

<אמיתי שוחט: לפי דעתי למועצה כן צריך להיות פיקוח כי מהניסיון שלנו בנציבות הבעיה היא כאשר אין ניצול תקציב.

<אמיתי שוחט: זאת אומרת, מקבלים תקציב ולא מוציאים אותו לצרכים הנכונים.

אלי אלאלוף: ברור שזה במועצה.

אלי אלאלוף: שם יש את האדם שיקבל משכורת.

<נאוה גלקופ: אני פיזיותרפיסטית ואני כאן נציגת העמותה להתפתחות הילד ושיקומו.

<נאוה גלקופ: אני רוצה לדבר בהקשר הזה על ילדים שנקראים ילדים סומטיים שהם ילדים עם מוגבלויות כרוניות והם מקבלים טיפול עד גיל 18.

אלי אלאלוף: אבל זה לא לנקודה הזאת.

<נאוה גלקופ: זה כן קשור לתקציב.

<נאוה גלקופ: הרבה מהילדים נמצאים במסגרות חינוך והתקציבים לטיפול בהם מועברים למשרד הבריאות והם בעצם נחסכים ולא מקבלים את הטיפולים שהם אמורים לקבל.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: את רק מחזקת את הדברים.

<נאוה גלקופ: אני חושבת שדווקא להעביר את התקציב הזה למשרד החינוך, מבחינתנו, ולתת להם את שעות הטיפול שמגיעות להם והן לא מנוצלות במשרד החינוך, מבחינתנו זה הדבר הכי טוב.

אלי אלאלוף: מנו, אני מציע שתשאיר את זה ואנשי האוצר יכתיבו לך.

<מירה סלומון: מרכז השלטון המקומי.

<מירה סלומון: לנו לא אכפת אם התקציב ישב פיזית במועצה או ישב פיזית באוצר.

<מירה סלומון: אנחנו לא ניכנס לדיונים כאלה.

<מירה סלומון: לנו חשוב מאוד שלא יחייבו את הרשויות המקומיות לפעול בטרם שוריין תקציב מתאים לביצוע.

אלי אלאלוף: מקובל.

אלי אלאלוף: זה מובן מאליו.

<מירה סלומון: הלוואי שזה היה.

<מירה סלומון: ניסיון החיים מראה על מצ'ינג.

<רויטל לן כהן: כך אין מעליות לבתי ספר כי אומרים שאנחנו נשלם לך אחר כך והרשות נמצאת בלי הכסף למעלית.

אלי אלאלוף: נמשיך.

מנואל טרכטנברג: אבל לא פתרנו את הסיפור.

מנואל טרכטנברג: במקום לומר שהמועצה תהיה מופקדת, אפשר להגיד תפקח על ביצוע התקציב המוקצה לפעילות.

אלי אלאלוף: זה מה שאמרנו.

אלי אלאלוף: האחריות על הביצוע היא של משרד החינוך והמערכת והמועצה מפקחת על זה.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

<שמרית גיטלין שקד: המועצה תפקח.

מנואל טרכטנברג: תפקח בתחום הפעילות.

<שמרית גיטלין שקד: הנוסח שכרגע כתוב כאן, המשמעות שלו היא שהתקציב כן מגיע לסעיף הזה של המועצה במשרד החינוך אלא אם כן ועדת שרים החליטה שהיא מעבירה אותו ישירות לתקציב משרד אחר.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: בסדר גמור.

מנואל טרכטנברג: בנוסף לכך, לא תהיה מופקדת אלא תפקח.

<שמרית גיטלין שקד: סעיף קטן (ג) כפי שהוא.

<שמרית גיטלין שקד: שני השינויים הם: ברוב של שני שלישים מחברי ועדת השרים, והשינוי השני הוא שהמועצה תפקח.

מנואל טרכטנברג: כן.

<שמרית גיטלין שקד: 19.

<שמרית גיטלין שקד: מרכז מידע לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך אני מבינה שכאן רציתם לעשות שינויים.

אלי אלאלוף: אני חושב שהגזמנו בזמן.

אלי אלאלוף: אם אנחנו לא מוכנים, לא נסיים את החוק היום.

<שמרית גיטלין שקד: המועצה תקים ותנהל מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך (להלן – מרכז מידע) שמטרותיו הפעלת מערך לאיסוף מידע ולעיבוד נתונים בתחום האמור, והעמדתו לרשות משרדי הממשלה והרשויות המקומיות.

<שמרית גיטלין שקד: מרכז המידע יאסוף וירכז נתונים רלוונטיים לעבודת המועצה, שאינם מזוהים אישית, יפעל לעיבודם הסטטיסטי וניתוחם, וכן ירכז מידע ומחקרים רלוונטיים לתחום הגיל הרך.

<שמרית גיטלין שקד: כן יקדם מרכז המידע עריכת מחקרים, השוואות בין-לאומיות וניתוח מגמות בתחום הגיל הרך.

<שמרית גיטלין שקד: מרכז המידע יבחן נתונים ומידע שבידי משרדי הממשלה והרשויות המקומיות, במגמה להביא לשימוש במונחים אחידים על ידי הגופים האמורים, בתחומי הגיל הרך.

<שמרית גיטלין שקד: ריכוז ואיסוף מידע ומחקר בתחום החינוך ייעשו בתיאום עם הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך שבמשרד החינוך.

<שמרית גיטלין שקד: 20.

<שמרית גיטלין שקד: דוח שנתי המועצה תכין מדי שנה דוח שנתי המסכם את פעילותה ואת החלטותיה בשנה החולפת, את עיקר הממצאים של מרכז המידע, את התכנית הלאומית הרב שנתית המעודכנת שהוכנה על ידה בתחום הגיל הרך, ואת היישום של התכנית הרב שנתית במשרדי הממשלה וברשויות המקומיות.

<שמרית גיטלין שקד: הדוח השנתי יוגש לראש הממשלה, לוועדת השרים וליושב ראש הכנסת לא יאוחר מה-31 במרץ בכל שנה לגבי השנה שחלפה.

<שמרית גיטלין שקד: הכנסת או ועדה מוועדות הכנסת שתחום הגיל הרך נמצא בתחום סמכויותיה ושקבעה ועדת הכנסת תקיים דיון בדוח השנתי שהוגש ליושב ראש הכנסת.

<שמרית גיטלין שקד: ועדת השרים לענייני הגיל הרך תקיים דיון בדין וחשבון השנתי לאחר הגשתו.

<שמרית גיטלין שקד: 21.

<שמרית גיטלין שקד: תקציב לפעילות המועצה התקציב השנתי של המועצה למימון פעולותיה והוצאותיה לפי הוראות חוק זה, למעט תקציב למימוש התכנית הלאומית הרב שנתית לגיל הרך כאמור בסעיף 18(ג), ייקבע במסגרת ההקצאה לתחום הפעולה – המועצה לגיל הרך, בסעיף תקציב משרד החינוך, בחוק התקציב השנתי.

<שמרית גיטלין שקד: בסעיף זה ובסעיף 18 - "חוק התקציב השנתי" – כמשמעותו בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<שמרית גיטלין שקד: "תחום פעולה" ו"סעיף תקציב" – כהגדרתם בחוק התקציב השנתי.

<שמרית גיטלין שקד: זה צריך להיות כהגדרתם בחוק יסודות התקציב.

<שמרית גיטלין שקד: אנחנו נבדוק היכן נמצאת ההגדרה הזאת.

<שמרית גיטלין שקד: אני חושבת שההגדרה נמצאת בחוק יסודות התקציב, אבל נבדוק.

<שמרית גיטלין שקד: 22.

<שמרית גיטלין שקד: ביצוע שר החינוך ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

<שמרית גיטלין שקד: כאן יש שני נושאים שלהבנתי נשארו – טיפות חלב וסגן יושב ראש המועצה.

<רעות שוורץ: סעיף 5.

<רעות שוורץ: שני נציגי שר הפנים שאחד מהם ראש רשות מקומית או סגנו שימונו לפי המלצת שר הפנים.

אלי אלאלוף: מקובל?

מנואל טרכטנברג: כן.

<שמרית גיטלין שקד: זה במקום (7) ו-(8)?

<רעות שוורץ: כן.

<רעות שוורץ: אני מניחה שבמקום (7).

<רעות שוורץ: בסעיף קטן (11) רצינו להוסיף נציג ציבור נוסף שהוא נציג המרכז לשלטון מקומי שימונה בהמלצת שר הפנים.

<שמרית גיטלין שקד: ב-(7) את רוצה במקום נציג אחד של משרד הפנים, שני נציגים.

<רעות שוורץ: ובמקום נציג הרשויות המקומיות, נציג המרכז לשלטון מקומי שימונה בהמלצת שר הפנים.

מנואל טרכטנברג: אני הצעתי שיהיה עוד נציג.

מנואל טרכטנברג: אני לא מבין מה מפריע לשר הפנים שיהיה נציג של השלטון המקומי.

<קריאה: הוא לא גוף סטטוטורי.

מנואל טרכטנברג: נציגי מעונות יום הם גוף סטטוטורי?

מנואל טרכטנברג: מה זה משנה?

מנואל טרכטנברג: יש הרבה נציגים שהם לא סטטוטוריים.

מנואל טרכטנברג: נציג ארגונים המפעילים מעונות יום, זה גוף סטטוטורי?

<רעות שוורץ: אבל יש את משרד הפנים שהוא הגוף השלטוני.

מנואל טרכטנברג: אם לשלטון המקומי יש זכות קיום כלשהי, הוא משחק תפקיד מאוד מרכזי.

מנואל טרכטנברג: יש שם כיום ממונה על החינוך ובפרט לגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: מה מפריע לכם שהיא תהיה?

<רעות שוורץ: לכן היא תהיה כנציגת ציבור.

מנואל טרכטנברג: נציגת ציבור זה משהו אחר.

מנואל טרכטנברג: אני מבין ששר הפנים רוצה עוד נציגות ואנחנו מסכימים לזה.

מנואל טרכטנברג: אני לא מבין למה שר הפנים צריך להטיל וטו על פונקציה כל כך חשובה.

מנואל טרכטנברג: מה זה הדבר הזה?

מנואל טרכטנברג: אני מבין להגדיל את הכוח, אבל לא להוריד את הראש למישהו אחר.

<קריאה: לא על חשבון מישהו אחר.

מנואל טרכטנברג: השלטון המקומי, אלא אם כן יש איזו תקלה חמורה בתקשורת בין משרד הפנים לבין השלטון המקומי, זה גוף שמשחק תפקיד מאוד מרכזי.

<רעות שוורץ: שר הפנים ימנה ראש רשות מקומית שזה ייצוג של השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: בישראל יש גוף שנקרא מרכז השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: הוא גוף קיים, חשוב, משחק תפקיד.

אלי אלאלוף: ממומן על ידי מפעל הפיס.

מנואל טרכטנברג: יש לו פונקציות מאוד חשובות.

מנואל טרכטנברג: למה צריך להגיד לא? להוסיף, בבקשה.

מנואל טרכטנברג: היה צריך להגיד יופי, יש עוד נציג אחד.

מנואל טרכטנברג: להטיל וטו?

מנואל טרכטנברג: זה חסר לנו שעכשיו אלה יטילו וטו על אלה ואלה יטילו וטו על אלה.

<קריאה: נכון.

<קריאה: אז הפוליטיקה משתלטת.

מנואל טרכטנברג: זאת אפילו לא פוליטיקה.

מנואל טרכטנברג: אני לא מבין את זה.

מנואל טרכטנברג: עם כל הכבוד, אני מקבל שיש עוד נציג.

אלי אלאלוף: מה הסיכום שלך?

מנואל טרכטנברג: אני חושב שמוסיפים ב-(7) משאירים את (8) כמו שהוא.

אלי אלאלוף: שני נציגים של משרד הפנים.

מנואל טרכטנברג: אני לא הסכמתי עם זה.

מנואל טרכטנברג: אם שר הפנים רוצה להטיל וטו על הקמת המועצה לגיל הרך שנוגעת לציבורים הגדולים שהוא מייצג רק כי הוא רוצה להטיל וטו על השלטון המקומי, בוא נראה אותו.

אלי אלאלוף: הסיכום הוא כזה.

אלי אלאלוף: שני נציגים למשרד הפנים והנציג של השלטון המקומי ימונה על ידי השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: כמו שכתוב.

<שמרית גיטלין שקד: (8) נשאר כפי שהוא אבל ב-(7) אלה שני נציגים של משרד הפנים שהם בעלי זיקה לתחום הגיל הרך?

<רעות שוורץ: לא.

<רעות שוורץ: שני נציגים שימונו על ידי שר הפנים.

מנואל טרכטנברג: שאחד מהם ראש רשות מקומית.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: שימנה את מי שהוא רוצה ומרכז השלטון המקומי ימנה את נציגו בהתייעצות עם המועצות האזוריות.

מנואל טרכטנברג: לא יהיה מצב שיהיו שני נציגים של משרד הפנים מתוך המשרד כי אין למשרד הפנים שום נגיעה לגיל הרך כשלעצמו.

מנואל טרכטנברג: נציג אחד של משרד הפנים, כן, נציג שני של שר הפנים שהוא ימנה מתוך ראשי הרשויות המקומיות או סגנו, בסדר גמור.

מנואל טרכטנברג: אלה אנשים שיש להם נגיעה ישירה לגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: ושר הפנים אומר שאתה תייצג אותי.

מנואל טרכטנברג: נהדר.

מנואל טרכטנברג: אבל לא שני נציגים של המשרד.

<רעות שוורץ: לא, לא בהכרח של המשרד.

אלי אלאלוף: משיקולים שלו ימנה ראש עיר.

מנואל טרכטנברג: יכול להיות שמשיקולים שלו לא ימנה ראש עיר.

אלי אלאלוף: דווקא ימנה.

מנואל טרכטנברג: ואז זה לא בסדר, כי יש איזה חוסר הלימה בין מה שאנחנו מייצרים כאן לבין הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: למה משרד האוצר לא מבקש שני נציגים שלו?

מנואל טרכטנברג: כי במשרד האוצר, חוץ מהעניין התקציבי, אין משמעות ואין מומחיות לגיל הרך, חוץ מזה שהם צעירים ויש להם ילדים קטנים.

מנואל טרכטנברג: אני אומר שנוסיף ל-(7) עוד נציג של משרד הפנים שיהיה ראש רשות מקומית או סגנו.

אלי אלאלוף: לאור הפתק שקיבלתי, אני מציע שנצביע על החוק כמו שהוא.

אלי אלאלוף: אני רוצה לסגור את הישיבה.

אלי אלאלוף: קשה לי להיות עבריין בכנסת.

אלי אלאלוף: אנחנו נצביע על החוק כמו שהוא כי ממילא יהיו הרבה מאוד הסתייגויות כי אחרת החוק ייפול וייפול מהר.

אלי אלאלוף: אני לא עושה הצבעה היום.

אלי אלאלוף: אני רוצה להודות לכם.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.