ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 417, 2016-07-13 10:20

חמד עמאר: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

חמד עמאר: על סדר היום הצעה לסדר-היום בנושא: "העברה דחופה של יתרת תקציב 2016, שהובטחה בהחלטת ממשלה למרכזי המחקר והפיתוח של הפריפריה החקלאית", שלש חבר הכנסת איתן ברושי וחבר הכנסת חמד עמאר.

חמד עמאר: אני כיושב ראש הישיבה אתן לחברי איתן ברושי לפתוח ואחריו אני אומר כמה משפטים בנושא.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, חבריי מההתיישבות.

איתן ברושי: בקיצור משפט אומר משפט כדי לאפשר לכם להשמיע את דבריכם.

איתן ברושי: ראש הממשלה שחזר לאחרונה מביקור מוצלח באפריקה, עסק הרבה בביקור וגם אחריו, ושוחחתי אתו על כך לפני יומיים, ושיבח את החקלאות בישראל.

איתן ברושי: יותר ויותר ברור היום שהחקלאות בישראל היא לא רק בעלת יכולת לספק מזון באזורים נידחים אלא היא נכס אסטרטגי למדינת ישראל.

איתן ברושי: אבל ההישגים שמתברכת בהם הממשלה הזאת, כולל שר החקלאות שלא חוסך ומשבח אותנו מהודו ומכל מקום על פני כדור הארץ, ההישגים האלה לא הושגו בקדנציה הזאת אלא ההישגים האלה הם פרי אחריות של ממשלות בעבר ומאמץ, אם תרצו גם יזע ולפעמים גם דם, של חקלאי ישראל מאז ההתיישבות ועד היום.

איתן ברושי: והנה אנחנו עדים בתקופה האחרונה, לא רק ליבוא פרוע ולפגיעה קשה בחקלאות, אלא גם לשיבוש מקרן נזקי טבע ונושאים של מינהלת ההשקעות.

איתן ברושי: מעולם לא היה תקציב כזה גדול עם כל כך הרבה נזקים לחקלאות.

איתן ברושי: אנחנו עדים עכשיו ולכן התכנסנו ואני מודה לכם, גם ליושב ראש הכנסת, גם לך וגם לגפני שאיננו כאן, על דיון מהיר בטענה שלא מועברים הכספים הכול כך מצומצמים לקיומם של המו"פים בפריפריה באזורים בהם החקלאות היא דבר מרכזי, גם ערך וגם פרנסה.

איתן ברושי: אני מבקש ממך אדוני היושב ראש לסכם בעניין הזה שני דברים, האחד, לוודא ביצוע מהיר של ההתחייבויות כי הממשלה, הדבר הראשון שהיא עושה, היא לא מבצעת את ההחלטות של עצמה וזאת הממשלה ולא רק בנושא הזה.

איתן ברושי: הדבר השני, סליחה אדוני מנהל הוועדה, להעביר גם לוועדה להמשך שבתקציב 2017-2018 יגדל התקציב, ושנית, שכל הכסף יהיה בתחום משרד החקלאות ופיתוח הכפר ולא יטילו על ראשי המו"פים והמועצות להיות אלה שאוספים את הכסף ממשרדי הממשלה.

איתן ברושי: יש גבול לאחריות שמטילים עלינו, על התושבים.

איתן ברושי: הממשלה צריכה לבצע את ההחלטות שלה, היא צריכה לרכז את האחריות בתחום המשרד ואם יש מקורות מימון מגוונים, הצינור צריך להיות צינור אחד – משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

איתן ברושי: צריך לנזוף במשרד החקלאות על כך שהוא הגיע למצב שאנחנו צריכים לקיים דיון מהיר על דבר כל כך ברור, על קיומם של המו"פים.

איתן ברושי: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני קודם כל רוצה להודות לחבר הכנסת איתן ברושי אליו הצטרפתי לדיון המהיר בנושא המו"פים.

חמד עמאר: נחשפנו לכך שקק"ל צריכה להעביר 15 מיליון שקלים.

חמד עמאר: הבנו בדיון שאין בעיה עם קק"ל אלא הבעיה העיקרית שלנו היא משרדי הממשלה שקיבלו את הכסף, בין ארבעה משרדי ממשלה - משרד החקלאות שצריך להעביר 7.5 מיליון שקלים, המשרד לפיתוח אזורי, המשרד לפיתוח הנגב והגליל והחטיבה להתיישבות שצריכה להעביר עוד 2.5 מיליון שקלים.

חמד עמאר: התברר באותו דיון שקיימנו במליאה על ידי שר החקלאות שמשרד החקלאות העביר חמישה מיליון שקלים עד לקיום הדיון ושאר המשרדים לא העבירו ולו שקל אחד.

חמד עמאר: מנהל הוועדה אומר לי עכשיו שהכסף סוכם לפני כמה ימים וה-15 מיליון שקלים אמורים לעבור למו"פים.

<קריאה: מתקציב משרד החקלאות.

חמד עמאר: אני אמרתי גם במליאה, עת דיברתי בנושא, שלא יכול להיות מצב כזה שנושא חקלאי, מו"פים חקלאיים, להעביר אותם לארבעה משרדים אלא צריך לרכז את הכסף הזה במשרד אחד שהוא משרד החקלאות שאמור להפעיל את כל המו"פים החקלאיים במדינת ישראל כי כולנו מתגאים בחקלאות הישראלית.

חמד עמאר: לכן משרד החקלאות הוא זה שצריך להוביל את הנושא הזה ולקדם אותו, בתוספת של ה-15 מיליון שקלים שצריכים להעביר.

חמד עמאר: אני חושב שהממשלה צריכה להגדיר את התקציב הזה והיא צריכה להעביר אותו כי המו"פים הם דבר חשוב מאוד למדינת ישראל וזה דבר שאתה משקיע בו ואתה מקבל בחזרה הרבה יותר מאשר אתה משקיע.

חמד עמאר: זה דבר רווחי מאוד למדינת ישראל וזה רווחי לאותם חקלאים שבסופו של דבר משביחים את החקלאות שלהם.

חמד עמאר: לכן אני קורא לממשלת ישראל – ובסיכום נעשה זאת – להגדיל את התקציב.

חמד עמאר: חבר הכנסת חיים ילין.

חיים ילין: תודה רבה כבוד היושב ראש.

חיים ילין: אני מודה מאוד לאיתן ולך על שאתם מעלים את הנושא לדיון.

חיים ילין: מה ההבדל בין פוליטיקה לניהול?

חיים ילין: בפוליטיקה לוקחים את מכון וולקני, חותכים אותו לחתיכות ומעבירים אותו.

חיים ילין: זאת פוליטיקה.

חיים ילין: בניהול לא מנהלים את המדינה ולא מנהלים את המו"פים.

חיים ילין: במקום לחזק את המו"פים, תעזבו את מכון וולקני במקום.

חיים ילין: אתם רוצים לעשות תכנית אסטרטגית, בבקשה, אבל תתחילו להעביר כספים למו"פים ותפתחו אותם.

חיים ילין: יתכן מאוד שהמו"פים יהפכו להיות מיני מכון וולקני, כל אחד באזור שלו.

חיים ילין: זה מה שאנחנו רוצים.

חיים ילין: זה כל כך פשוט שאני לא מבין איך מדינת ישראל תמיד מסתבכת.

חיים ילין: לא סתם אמרתי קק"ל.

חיים ילין: אני אסביר לכם מה הסכנה שקיימת כאן ובוועדת הכספים צריך לדעת את זה.

חיים ילין: יש הסכם בין האוצר לבין קק"ל.

חיים ילין: מיליארד שקלים, מיליארד ומאה מיליון שקלים, לא משנה מה.

חיים ילין: מהרגע שהכסף הזה יעבור לאוצר, אל תדרשו מקק"ל יותר כי אין לו יותר כסף.

חיים ילין: מאיפה יבואו ה-15 מיליון שקלים?

חיים ילין: ארבעה מיליון שקלים?

חיים ילין: השלושים מיליון שקלים?

חיים ילין: לא משנה.

חיים ילין: יגידו לכו תחפשו את זה במיליארד ו-100 מיליון שקלים.

חיים ילין: זה מה שיגידו לכם.

חיים ילין: לכן קק"ל נגמר.

חיים ילין: מאותו רגע זה נגמר.

חיים ילין: צריך להפסיק עם הדבר הזה.

חיים ילין: אם משרד החקלאות אומר מי מתקצב אותנו, אני כבר שומע שכולם באים לכאן ומי משלם את המחיר?

חיים ילין: המו"פים.

חיים ילין: מי משלם?

חיים ילין: החקלאים.

חיים ילין: משרד החקלאות מייצג את החקלאים ולא את הודו, לא את סין ולא את איו"ש.

חיים ילין: הוא מייצג את כל החקלאים.

חיים ילין: זאת הסיסמה, כולם גאים בחקלאות של מדינת ישראל.

חיים ילין: שר החקלאות גאה, אין מלים בכלל, אבל למה הוא לא חתם על ההסכם של החטיבה להתיישבות מול דינה זילבר לפני שנה?

חיים ילין: זה היה פותר גם את הבעיה של העברת התקציבים.

חיים ילין: הכול פוליטיקה.

חיים ילין: זה מוציא אותי מהכלים.

חיים ילין: לכן אנחנו צריכים לדרוש להתחיל לנהל, שתהיה כתובת אחת למו"פים, שיכפילו את התקציב.

חיים ילין: תפסיקו לדבר על תקציבים קטנים.

חיים ילין: אתם לא מבינים, צריך להכפיל את התקציב כי התשואה שיש היא לא ניתנת למדידה, זה משהו שהוא לטווח של עשר, 15 ועשרים שנים.

חיים ילין: כך עובדים המו"פים, אלא מה?

חיים ילין: המדינה היא סטרט-אפ.

חיים ילין: אנחנו יודעים להקים, למכור את הסטרט-אפ ולא יודעים להקים תעשייה.

חיים ילין: לכן אנחנו כמדינת ישראל לא מסוגלים לבוא ולהסתכל עשר-עשרים שנים קדימה.

חיים ילין: בגלל זה אין אסטרטגיה.

חיים ילין: אני חוזר ואומר שוב שהמו"פים הם הלב הפועם של הגידולים שהחקלאים יעשו עוד שנתיים ועוד שלוש וארבע שנים.

חיים ילין: כשיש את מו"פ אשכול שהוא מו"פ ברור שנמצא שלושה קילומטרים מרצועת עזה, תסלחו לי, אני בגאווה אומר את זה ואנחנו מוציאים את העיניים לשכנים שלנו כל פעם שהם יורים עלינו, ואנחנו מוצאים זן חדש, זאת המלחמה שלנו מול האויב.

חיים ילין: זה מה שלימדו אותנו אבל גם את זה רוצים להרוג?

חיים ילין: מדברים על ציונות אבל לא עושים כלום.

חיים ילין: זאת ציונות אמיתית שצריכה לבוא ולפתח את כלל האזורים.

חיים ילין: דרך אגב, זאת ציונות שלא מבדילה בין ערבים לבין יהודים לבין דרוזים לבין אף אחד וזה הדבר החשוב.

חיים ילין: אני מתנצל שאני יוצא כי אני צריך להיות בוועדת הכנסת.

עודד פורר: יש לי בעיה.

עודד פורר: אני אומר אתכם ואני מכיר את אגף התקציבים כבר כמה שנים.

עודד פורר: אתם רואים את הכול תמיד דרך החור של הגרוש.

עודד פורר: זה לא התפקיד שלהם כי התפקיד שלהם, יש להם צוות מקרו והם אמורים לראות את הדברים בראיית מקרו.

עודד פורר: בסוף בואו נסתכל גם דרך החור של הגרוש.

עודד פורר: שמו כאן – לדעתי את מועצה אזורית תמר - את כל המו"פים.

<רעיה עדני: לא.

<רעיה עדני: אלה כל המועצות.

עודד פורר: אנחנו רואים שהתקציב של המו"פים משנת 2007, בסוף סך כל התקציבים בהתפתחות של התמיכות של הממשלה וקק"ל, אותו הדבר, חוץ מ-2014 בה הייתה קפיצה ועכשיו יש צפי לירידה.

עודד פורר: שתבינו מה המשמעות של המו"פ הזה והיא הרבה מעבר לכל מה שהראו לכם גם בתוצרים שלו, גם בזה שהוא מוכר אחר כך ובזה שהוא מכניס כסף אחר כך.

עודד פורר: המשמעות שלו לישובים האלה היא קרדינלית.

עודד פורר: היכולת של הישובים האלה בפריפריה לגייס תושבים אליהם מושתתת על זה.

עודד פורר: אנחנו עשינו פרויקט במשרד הקליטה יחד עם מועצה אזורית תמר שאף אחד לא האמין בו.

עודד פורר: כל מה שהיינו צריכים לעשות זה להשקיע כסף בזה שיהיו שם בתים כי גם שלושים שנים לא בנו בתים.

עודד פורר: בתוך חצי שנה הגיעו לשם 15 משפחות של עולים מכל העולם.

עודד פורר: אגב, לא ממדינות מצוקה אלא הגיעו מארצות הברית, אנגליה, אוסטרליה וגם מרוסיה.

עודד פורר: הגיעו 15 משפחות וכבר עכשיו מריצים שם את המחזור השני וזה ישוב שלא צמח כך כבר שלושה עשורים.

עודד פורר: אנחנו יכולים להשקיע מסביב המון כספים אבל את הדברים האלה אתם לא רואים ולא מודדים.

עודד פורר: אלה פשוט סכומים קטנים.

עודד פורר: אנחנו מבזבזים את הזמן שלך וגם את הזמן של הוועדה כדי לדון על איך לא העבירו עשרה מיליון שקלים, 15 מיליון שקלים למו"פים החקלאיים.

עודד פורר: זאת בושה וחרפה.

עודד פורר: זה צריך להיות משהו שהוא בבסיס התקציב ולא צריך להיות משהו שרודפים אחריו כל שנה וכמובן גם הרבה יותר גדול.

עודד פורר: ההשלכות של זה, השלכות הרוחב של זה כמו שאנחנו מכירים את המונח הזה, הרבה יותר משמעותיות מהשלכות הרוחב של שלושים מיליון שקלים ששמים אותם בבסיס התקציב המשרדים.

באסל גטאס: כל דבר שכרוך בו מחקר מדעי במיוחד באזורים המרוחקים, אני שונא את המילה פריפריה.

באסל גטאס: בדרכי לכאן קיבלתי משהו שכתוב בו פריפריה ואני הערבי כאן לוקח על עצמי למצוא מילה בעברית.

באסל גטאס: אני מזכיר לכם שכולם משתמשים בזה אבל זה יהיה דיון אחר, דיון לשוני.

באסל גטאס: כל דבר שכרוך במחקר מדעי באזורים האלה, אני חושב שאם אתה מדבר על אגף התקציבים, יש מה שנקרא מושג תשואה להשקעה, תשואה להוצאה.

באסל גטאס: אין תשואה יותר גבוהה על כל שקל שמושקע במחקר מדעי, דווקא באזורים האלה, מאשר התשואה הזאת.

באסל גטאס: אני יכול להוכיח לך את זה.

באסל גטאס: אני בעצמי הקמתי מו"פ אזורי בגליל.

באסל גטאס: הוא התחיל בעלבון והיום הוא נמצא בשפרעם.

באסל גטאס: הוא הפך להיות המוביל בין 11 מו"פים.

באסל גטאס: הוא צמח מהשורשים.

באסל גטאס: לא הזדקקנו לא לתמיכה לא של ציונות ולא של אזורי עדיפות אלא נלחמנו על כל אגורה.

באסל גטאס: באנו מהמוסדות האקדמיים הכי טובים בארץ ובעולם.

באסל גטאס: לא מובטלים שלא מצאו עבודה אלא יש אנשים שחזרו מחברות מובילות לתרופות בארצות הברית ובאו לעבוד במו"פ הזה והוא הוכיח את עצמו.

באסל גטאס: נוסדנו ב-1995 ופועלים כבר 21 שנים.

באסל גטאס: הוא נמצא היום בשפרעם ואתם מוזמנים לבוא ולבקר.

איתן ברושי: זה מו"פ מדעי.

באסל גטאס: כן, אבל עסק גם בחקלאות.

איתן ברושי: אני מכיר אותו.

איתן ברושי: כן.

באסל גטאס: לצערי הוא לא ממומן ואין אף מו"פ מחקרי בחקלאות במגזר הערבי.

חמד עמאר: אני רוצה להפתיע אותך.

חמד עמאר: בקדנציה הקודמת, עת שר החקלאות היה יאיר שמיר, סיכמנו ויישמנו בתכנית של החומש הדרוזית חמישה מיליון שקלים להקמת מו"פ דרוזי בגליל וזה הופיע בתכנית החומש.

חמד עמאר: אבל קרה שהיינו באופוזיציה בהתחלה ואז החליפו את החמישה מיליון שקלים ונשאר רשום שם מו"פ ושמו את המו"פ בסוגריים, כבישים חקלאיים.

חמד עמאר: לקחו את חמישה מיליון השקלים לכבישים חקלאיים והורידו את חמישה מיליון השקלים למו"פ.

איתן ברושי: לפחות עשו את הכבישים?

חמד עמאר: עדיין לא עשו את הכבישים ואת המו"פ עדיין לא הקימו.

איתן ברושי: האוצר נותן אגוזים למי שאין לו שיניים.

איתן ברושי: זאת מסורת של האוצר.

באסל גטאס: אני מביא לכם דוגמה אחת מדברים שנעשו בעניין צמחי מרפא.

באסל גטאס: ידע של מאות שנים שהצטבר אצלנו ושלושה-ארבעה דוקטורים התמחו בזה ונעשה מזה עוד פרויקט ועוד פרויקט ועוד חברת ייצור וייצוא בה היה שותף גם הון מחוץ לארץ.

באסל גטאס: הכול מכפר כנא ומשפרעם לא במכון וולקני.

באסל גטאס: אני חושב שזה ראוי.

באסל גטאס: זה הכי חשוב כדי להבטיח יציבות.

באסל גטאס: אני יודע שיש דברים שנאבקים עליהם כל שנה וזה בקול קורא וכסף תחרותי, וזה בסדר, אבל את המסה, את התקציב שיבטיח את ההון האנושי הבסיסי שלא החוקר שהוא יכול להית גאון אבל חרד למשכורת שלו ואם הוא יהיה מועסק בהמשך, זה צריך להיכנס לבסיס התקציב.

באסל גטאס: אם זה מקק"ל או ממקור אחר, לא יודע, אבל צריך לאגם את המשאבים ולהחליט שהמו"פ, תקציב הבסיס שלו הוא כך וכך מיליוני שקלים, כך וכך תקנים, בשנה הבאה יהיה כך וכך ובשנה אחרי כן יהיה כך וכך.

באסל גטאס: לפחות שלוש שנים קדימה.

באסל גטאס: האנשים שהתחילו אצלי באגודת הגליל הם עדיין שם אבל הם היום פרופסורים במכללת תל-חי ופרופסור אחד במכללת אורט בראודה בכרמיאל.

באסל גטאס: מתחרים על האנשים האלה אבל האנשים האלה בסוף יברחו מאותה פריפריה וילכו למוסדות האקדמיים הכי טובים.

<קריאה: למה לשלוש שנים?

באסל גטאס: לפחות לשלוש שנים.

באסל גטאס: אני מתפשר על שלוש שנים.

באסל גטאס: צריך חמש שנים עד שבע שנים.

חמד עמאר: מו"פ צפון.

חמד עמאר: אלקנה.

<אלקנה בן ישר: תודה ליושב ראש.

<אלקנה בן ישר: אני מודה לחברי הכנסת קודם כל על האמירות החזקות כי באמת העבודה הזאת של המו"פ, ואנחנו מציגים את זה במצגת, זה מה שמניע את החקלאות בסופו של דבר.

<אלקנה בן ישר: לכן העניין הזה חשוב.

<אלקנה בן ישר: חוסר הוודאות הוא הדבר הכי קשה.

<אלקנה בן ישר: כאשר אתה קולט חוקרים ואתה רוצה לייצר ידע וכל שנה אתה צריך להיאבק על בסיס התקציב, על בסיס היכולת לעבוד זה לא מאפשר למעשה לעבוד וחוקרים טובים בורחים מזה.

<אלקנה בן ישר: אם רוצים חוקרים בפריפריה, חייבים להבטיח את העסק הזה ביציבות.

<אלקנה בן ישר: הצגתי במצגת את התהליך.

<אלקנה בן ישר: התהליך התחיל ב-2007 אז הממשלה נכנסה.

<אלקנה בן ישר: דרך אגב, אז היו שלושה משרדי ממשלה ואחר כך זה פוצל בין פיתוח אזורי לנגד וגליל.

<אלקנה בן ישר: המציאו עוד המצאה.

<אלקנה בן ישר: היו רק שלושה משרדי ממשלה עת ההחלטה הזאת הוחלטה בימיו של שמעון פרס שהיה שר לפיתוח אזורי ושר הנגב והגליל.

<אלקנה בן ישר: היה כבר תיקון בתקופתי של יאיר שמיר כשר החקלאות בשני אלמנטים כאשר יש אלמנט אחד שלא מופיע כאן.

<אלקנה בן ישר: אז הוחלט גם לתת תמיכה לקליטת חוקרים צעירים בפריפריה בהיקף תקציבי של כ-12 מיליון שקלים לשלוש שנים וגם זה לא מופיע.

<אלקנה בן ישר: זאת אומרת, זה נעלם.

<אלקנה בן ישר: למעשה אנחנו יורדים גם ב-15 מיליון שקלים שאנחנו עובדים עליהם כל כך קשה.

<אסף לוי: זה לא נעלם.

<אסף לוי: זאת הייתה תכנית לשלוש שנים – 2014, 2015 ו-2016 – ובדיוני תקציב 2017-2018 זה - - -

<אלקנה בן ישר: חייבים לחדש את זה.

איתן ברושי: כדאי שהדברים שלך לא ייבלעו.

איתן ברושי: דבר מסודר.

<אלקנה בן ישר: אני אומר שחייבים לחדש את זה.

<אלקנה בן ישר: מבחינה מדדית, ואני מציג את זה כאן, כאשר אנחנו יורדים ל-15 מיליון שקלים שאחרי מאבק כנראה שמובטחים, עוד לא נאמר בצורה פורמלית, לשנת 2016, אנחנו מגיעים לירידה של למעלה מ-25 אחוזים בהשוואה לבסיס התקציב עם כוח אדם והשכר במשק שעולה.

<אלקנה בן ישר: העלויות האחרות, התשומות בחקלאות עולות עוד יותר וזה מוצג כאן בגרף ואנחנו נשארים עם אותו תקציב.

<אלקנה בן ישר: למעשה היכולת שלנו לתפקד הולכת ויורדת.

<אלקנה בן ישר: זאת המשמעות.

<אלקנה בן ישר: מה שלמעשה נדרש לשנים 2017-2018 – וכמו ששר החקלאות לפחות באמירות בעל פה אמר שהוא עוד ינסה לתקן תיקון ב-2016 לגבי ההתאמה של התקציב לסיטואציה של רמת ההוצאות – להסדיר את התקציב בבסיס התקציב של משרד החקלאות בצורה מוסדרת ולהתאים אותו לצרכים של האזורים.

<אלקנה בן ישר: אני אומר בעניין הזה, ואני מתחבר גם לחברי הכנסת, במיוחד לחבר הכנסת חמד עמאר שפעל ופעלנו יחד אתו, ודרך אגב, עשינו פעולה גם במגזר הדרוזי וגם במגזר הערבי וצריך לחזק את הדבר הזה.

<אלקנה בן ישר: כי החיבור הזה, אנחנו עובדים עם מו"פ הגליל ובעניין הזה יש לנו שיתופי פעולה וזה בהחלט מחבר את הפריפריה בלי הבדל של יהודים וערבים.

<אלקנה בן ישר: העסק הזה פשוט צריך לעבוד.

<אלקנה בן ישר: בסופו של דבר, גם לגבי הקק"ל.

<אלקנה בן ישר: חבר הכנסת ילין אמר את זה.

<אלקנה בן ישר: הקק"ל, זה כסף לא מובטח לאורך זמן.

<אלקנה בן ישר: הממשלה, כשהיא מחליטה החלטות ומכניסה אותן לתקנות, זה עובד לאורך שנים.

<אלקנה בן ישר: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: ראש המועצה האזורית ערבה.

<אייל בלום: שלום.

<אייל בלום: קודם כל, תודה לאיתן ברושי שהביא את הדיון הזה למליאה וליושב ראש שהצטרף להצעה.

<אייל בלום: הגיעו לכאן נציגי מנהלי המו"פים וראשי מועצות מרמת הנגב, הערב, חבל אילות, גליל עליון, עמק המעיינות, מכל קצוות הפריפריה.

<אייל בלום: עודד קודם שאל למה אנחנו מבזבזים את הזמן על הדיון הזה.

<אייל בלום: אנחנו הגענו מהפריפריות הרחוקות ולאורך שנים אפשר להשתגע מהמצב הזה שתקציב המו"פים מפוזר בשלושה-ארבעה משרדי ממשלה.

עודד פורר: זה פטנט של האוצר.

עודד פורר: מפזרים את זה בין המשרדים בתקווה שזה ילך לאיבוד היכן שהוא.

<אייל בלום: כן.

<אייל בלום: אפשר להשתגע.

<זיוה גלעד: ושולחים את מנהלי המו"פים לקבץ נדבות.

עודד פורר: צריך להיות משרד אחד שמקבל את התקציבים.

<אייל בלום: כשאנחנו באים למשרד אחד, שולחים אותנו למשרד השני.

חמד עמאר: אני דיברתי עם שר החקלאות ושר החקלאות אמר לי בשנת 2015 הוא העביר את כל הכסף ולא קיבל ממשרד כלשהו.

חמד עמאר: אני מבין שגם השנה זה הכיוון ולכן אנחנו צריכים עכשיו – והאוצר נמצא כאן – לרכז את זה במשרד אחד.

חמד עמאר: הרי האוצר מעביר לאותם משרדים ובמקום לפזר את זה בין כמה משרדים, שזה יהיה במשרד החקלאות והוא יהיה אחראי על כל הנושא הזה.

<אייל בלום: בעצם פועלים גופים עם עשרות עובדים ואנחנו לא יודעים אם אפשר לשלם משכורות בסוף החודש.

<אייל בלום: אפשר להשתגע מהמצב הזה.

<אייל בלום: זה יוצר גירעונות של מאות אלפי שקלים במועצות האזוריות ובגופים האחרים שהמו"פים פועלים בהם.

<אייל בלום: באמת אני לא רואה שום סיבה בעולם לא לרכז את זה במשרד אחד ונשמע לי הכי לגיטימי שזה משרד החקלאות.

<אייל בלום: דבר שני.

<אייל בלום: תקציב המו"פים הוא קבוע.

<אייל בלום: הוא 15 מיליון שקלים כבר לאורך הרבה מאוד שנים.

<אייל בלום: אלה כספים מאוד קטנים יחסית לתפוקות שהמו"פים האלה מייצרים.

<אייל בלום: אנחנו מבקשים לראות איך אפשר להכפיל את הסכום הזה מ-15 מיליון לשלושים מיליון שקלים בשנה.

<אייל בלום: דרך אגב, קק"ל, את הכספים שלה מעבירה לאורך השנה בצורה מתוזמנת.

<קריאה: השנה הם התעכבו.

<זיוה גלעד: השנה הם התעקשו, אמרו שעד שהממשלה לא משלמת, הם לא משלמים.

<זיוה גלעד: זה לגיטימי.

<זיוה גלעד: זה היה ההסכם.

איתן ברושי: הם למדו מאחרים.

<אייל בלום: שני דברים עיקריים אנחנו מבקשים.

<אייל בלום: האחד, לאגם את התקציב במשרד אחד, במשרד החקלאות, והדבר השני, להעלות את תקציב המדינה לשלושים מיליון שקלים ואני מקווה שגם קק"ל תעלה את המצ'ינג שלה לשלושים מיליון שקלים.

<אייל בלום: תודה.

חמד עמאר: חבר הכנסת מנואל טרכטנברג.

מנואל טרכטנברג: תודה אדוני היושב ראש.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה קודם כל לברך אתכם, בחרי איתן ברושי ואותך אדוני היושב ראש, על היוזמה הזאת.

מנואל טרכטנברג: צריך להעלות את הנושא הזה לסדר היום.

מנואל טרכטנברג: בתפקידי הקודם כיושב ראש ות"ת עסקתי רבות בקידום המחקר בכלל וניסיתי גם לקדם כמה שניתן, זה לא באקדמיה, אבל יש ממשקים, גם את המחקר ההוא.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר שבמדינת ישראל המחקר היישומי באופן כללי ובפרט המו"פ החקלאי, זה ששוכן בפריפריה, הוא ילד יתום.

מנואל טרכטנברג: צריך להבין שהמחקר הגדול המשמעותי, האקדמי והמדעי, נעשה במסגרת המוסדות להשכלה גבוהה אבל המו"פ החשוב שנעשה במרכזים האלה, הוא מחוץ לתחום ואין לו אבא ואימא ברורים.

מנואל טרכטנברג: על כן הוא נופל בין הכיסאות.

מנואל טרכטנברג: אין תכנית ארוכת טווח, אין ראייה של פיתוח דור העתיד של החוקרים מהיכן הם יבואו ואיך ניתן לשלב אותם וכפי שנאמר כאן, התקציבים הם די מגוחכים.

מנואל טרכטנברג: בסופו של יום כשאנחנו מסתכלים על העלויות של מחקר מתקדם כיום, אלה סדרי גודל אחרים לגמרי.

מנואל טרכטנברג: אלה מרכזים יתומים גם מבחינת העובדה שהם יושבים בדד ולא נפתחים ערוצי שיתוף פעולה הרבה יותר אינטנסיביים שהיו צריכים לקרות עם המרכזים המדעיים האקדמיים ומרכזי המחקר האחרים.

מנואל טרכטנברג: זה מצב בלתי סביר במדינה שחרטה על דגלה את הקדמה הטכנולוגית ואת הקדמה המדעית כאחד הנכסים המעטים שיש לנו במדינת ישראל לכל דבר ועניין.

מנואל טרכטנברג: כל הכבוד איתן וכל הכבוד לך אדוני היושב ראש על היוזמה הזאת כי כרגע צריך לעשות מהלך שמתבקש.

מנואל טרכטנברג: צריך לתת את הדעת לנושא היותר עמוק והוא איך אנחנו נערכים כדי לקדם את זה.

מנואל טרכטנברג: לא צריך להשתולל מבחינה תקציבית.

מנואל טרכטנברג: תכנית רב שנתית כפי שצריך וגם הגדרה ברורה של אחריות.

מנואל טרכטנברג: העניין הזה של הפיזור, אין דבר יותר גרוע למוסדות מחקר שהם צריכים להסתכל קדימה.

מנואל טרכטנברג: בכלל, מחקר זה דבר שלוקח זמן ואתה צריך אופק ברור.

מנואל טרכטנברג: לא יכול להיות שאתה תהיה תלוי כל הזמן בחסדיו של שר זה או מוסד אחר.

מנואל טרכטנברג: אני מבקש, איתן, כיוון שהנושא הזה בוער בעצמותיך, ובצדק, וממך אדוני היושב ראש, צריך ליזום דיון עמוק על איך צריך להשתית את המחקר המו"פי האזורי במדינת ישראל לשנים הקרובות.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: יורם קרין.

<יורם קרין: שלום לכולם.

<יורם קרין: אני ראש מועצה אזורית עמק המעיינות.

<יורם קרין: נמצא כאן ציון דאקו, מנהל המו"פ שלנו.

<יורם קרין: אני קודם כל מודה לאיתן ברושי ולך אדוני היושב ראש.

<יורם קרין: תמשיכו להחזיק את הדגל הזה כי לא מחזיקים אותו.

<יורם קרין: אנחנו מבקרים כאן בכנסת בשבוע הזה ומנהלים מאבק בכל הגזרות בחקלאות.

<יורם קרין: יום אחד אנחנו מגיעים בגלל שרוצים להוריד מכסים על הדגים ועל הפטם, יום אחד מגיעים בגלל מחירי המים, יום אחד מגיעים בגלל המו"פים בחקלאות.

<יורם קרין: בעיני, זה אחד הדברים החשובים במדינת ישראל וצריך פעם אחת ולתמיד להסדיר את זה.

<יורם קרין: אני לא אקרא לזה פריפריה אלא אני אומר ההתיישבות לאורך גבולות המדינה.

<יורם קרין: אין התיישבות בלי חקלאות ואני חושב שזה ברור לכולם ואין חקלאות בלי מו"פים חקלאיים.

<יורם קרין: אי אפשר לקדם תעשייה כלשהי ושום דבר בלי להשקיע תשומות במו"פים.

<יורם קרין: המו"פים האלה אצלנו מחזיקים את ענף המדגה, את ענף התבלינים ועוד נושאים מאוד חשובים שבלעדיהם לא תהיה חקלאות וצעירים לא יחזרו לפריפריה.

<יורם קרין: לכן חייבים, דבר ראשון וקודם כל, לא לשכוח להעביר את התקציב שוטף שהוא כבר באמצע השנה.

<יורם קרין: לתת הוראה שזה יעבור מחר בבוקר.

<יורם קרין: שנית, להעלות את התקציב לשישים מיליון שקלים, שלושים ושלושים מיליון.

<יורם קרין: אלה עדיין סכוומים קטנים מאוד.

<יורם קרין: להכניס את זה לבסיס התקציב לכל השנים הבאות ושמשרד החקלאות יוביל את זה.

<יורם קרין: אנחנו קוראים לכם להתעשת ולעשות את זה.

<יורם קרין: בסוף זה מה שיקבע את גבולות מדינת ישראל.

<יורם קרין: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: ראש המועצה האזורית רמת הנגב, שמואל ריפמן.

<שמואל ריפמן: אני בסך הכול רואה שראשי ממשלות מתגאים בחקלאות הישראלית.

<שמואל ריפמן: יש לי הרגשה שזה הולך להיגמר.

<שמואל ריפמן: ראש הממשלה מסביר את החשיבות של החקלאות הישראלית, הוא יורד לאפריקה ואין לי ספק שזה נושא מרכזי באפריקה, החקלאות, ובסופו של דבר היום אנחנו נמצאים בסוף יולי וחלק גדול מהמו"פים לא קיבלו תקציב ל-2016.

<זיוה גלעד: לא יודעים מה התקציב שלהם.

<שמואל ריפמן: כן.

<שמואל ריפמן: יש תירוצים, יש סיבות, קרן קיימת וכך הלאה וכך הלאה.

<שמואל ריפמן: יוצא לי לטפל ב-18 מו"פים פריפריאליים והם עומדים לקרוס.

<שמואל ריפמן: מה זה לקרוס?

<שמואל ריפמן: זה להפסיק מחקרים ולפטר אנשים.

<שמואל ריפמן: זה בלתי סביר.

<שמואל ריפמן: את הסאגה הזאת צריך לסיים.

<שמואל ריפמן: את הסאגה הזאת שתקציבים לא מועברים למו"פים צריך לסיים.

<שמואל ריפמן: אי אפשר לחכות עד סוף השנה.

<שמואל ריפמן: אני לא רוצה להתייחס לחשיבות של המחקר והפיתוח בחקלאות אבל אני מציע שתקציב כל שמונת המו"פים, שלושים מיליון שקלים.

<שמואל ריפמן: אני חושב שלא היה מזיק להגיע להחלטה – אנחנו ערב הגשת התקציב – להגדיל את התקציב.

<שמואל ריפמן: הנושא הזה הוא לא רק היכולת של מדינת ישראל להראות לעולם השלישי שהיא יודעת לייצר חקלאות.

<שמואל ריפמן: היי-טק זה חשוב אבל חקלאות היא מוצר בסיסי.

<שמואל ריפמן: אני מודה לחבר הכנסת ברושי על הדיון וכמובן ליושב ראש.

<שמואל ריפמן: תודה.

חמד עמאר: תודה לך.

חמד עמאר: אני רוצה להתחיל לסכם אבל לפני כן לשמוע את קק"ל כי הנושא של קק"ל הועלה כאן.

חמד עמאר: לאחר מכן אני ארצה לשמוע את משרד החקלאות.

<מאיר קפלן: אני ממונה על המו"פים האזוריים לפריפריה מטעם הקק"ל.

<מאיר קפלן: אני צריך לדאוג להפעלה של המערכת בשיתוף עם איש משרד החקלאות.

<מאיר קפלן: קרן קיימת העמידה ב-2014 סכום של 18 מיליון שקלים, שלושה מיליון שקלים מעל ה-15 מיליון שקלים, בתנאי שמשרדי הממשלה ישלימו את השלושה מיליון שקלים.

<מאיר קפלן: בשנת 2014 הסכום הזה הושלם.

<מאיר קפלן: בשנת 2015, קרן קיימת הוסיפה מיליון וחצי ללא תוספת של משרדי הממשלה.

<מאיר קפלן: בשנת 2016 כנראה שלא תהיה תוספת בגלל זה שלא מעמידים מול הסכום של הקרן הקיימת גם את הסכומים של משרדי הממשלה.

<מאיר קפלן: הקשיים במו"פים גדולים מאוד בהפעלה.

חמד עמאר: לשנת 2016 העברתם את הכסף?

<מאיר קפלן: ב-2016 הועברו שלושים אחוזים מהכסף ויש התניה.

<מאיר קפלן: הוסיפו לחוזה התניה האומרת בתנאי שמשרדי הממשלה יעמדו בהתחייבות שלהם.

<מאיר קפלן: אם הם לא יעמדו בהתחייבות שלהם, לא ישלמו את התשלום השני.

<מאיר קפלן: עד כדי כך.

<מאיר קפלן: זה מעמיד אותנו, את מנהלי המו"פים ואת ההפעלה שלהם, בסימן שאלה גדול.

<מאיר קפלן: אנשים נמצאים בחוסר ודאות.

<מאיר קפלן: התכנית ל-2017 נעצרה כי אנחנו לא יודעים מה יהיה ב-2017 וברור שזה אמור גם לגבי 2018.

<מאיר קפלן: אנשים שבאים לעבוד במו"פים ומרגישים את חוסר היציבות, או נמנעים מלבוא אנשים חדשים או שרוצים לצאת ולמצוא להם אלטרנטיבה אחרת.

<מאיר קפלן: מה שנעשה במו"פים, כל הפיתוחים הם פיתוחים שמו עברים מיד לחקלאים והידע שנוצר במו"פ פתוח לכל חקלאי ישראל ללא תשלום.

<מאיר קפלן: זאת אומרת, מה שנוצר במו"פים האזוריים ניתן למימוש בכל המקומות האחרים וזאת תרומה לא רגילה לחקלאות ישראל או לייצור החקלאי.

<מאיר קפלן: קרן קיימת רואה במו"פים האזוריים יעד מרכזי שלה מפני שזאת התיישבות, זאת הכשרת שטחים, זה איגום מים, זה לשמור על המתיישבים כי אם מתיישב שלא מרוויח יוצא מהמערכת, קודם כל צריך להביא מישהו אחר כדי שיתפוס את מקומו ולוקח זמן עד שמוצאים אותו, וכל הכסף שהושקע בו הלך לטמיון.

<מאיר קפלן: לכן יש חשיבות רבה מאוד שיהיה אופק.

<מאיר קפלן: חקלאי שלא מרוויח, לא יישאר באזור.

<מאיר קפלן: זה ממש קיומו.

<מאיר קפלן: אנשים אומרים שטוב להם בפריפריה, הם חיים טוב, הם רוצים להיות שם, אבל אם החקלאי לא ירוויח, הוא יעבור בשלב מסוים לתל אביב.

<מאיר קפלן: לכן זה חשוב מאוד.

<מאיר קפלן: הקרן הקיימת רואה חשיבות רבה מאוד במו"פים האזוריים.

חמד עמאר: מה שחשוב לעכשיו זה שהעברתם רק שלושים אחוזים מהתקציב.

חמד עמאר: בוא נשמע את משרד החקלאות ואחרי כן נשמע את האוצר כי אני רוצה שכסף יעבור.

חמד עמאר: אם רק שלושים אחוזים מהתקציב הועברו, זה פחות מחמישה מיליון שקלים.

<מאיר קפלן: יש התניה.

חמד עמאר: אבל משרד החקלאות כבר העביר חמישה מיליון שקלים.

<מאיר קפלן: שלושים אחוזים.

<מאיר קפלן: אנחנו נמצאים במצב שיש התניה בחוזה של קרן קיימת עם המו"פים - ויכול להיות שלמו"פ יש חוזה בנפרד – שהכסף של קרן קיימת ישולם, המשך התשלומים, בתנאי שתהיה התחייבות משאבית של משרד החקלאות שכל הכסף ישנו ויועמד לרשות המו"פים.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: משרד החקלאות.

<אסף לוי: קודם כל, סוף דבר תחילה.

<אסף לוי: 2016 כבר נסגר.

<אסף לוי: הגענו לסיכום עם האוצר והאוצר גם עזר לנו כדי להגיע לפתרון ולהביא את תקציב 2016 במלואו, את ה-15 מיליון שקלים שמשרדי הממשלה חייבים, כמו ב-2015.

<אסף לוי: אני רוצה לפתוח סוגריים ולהגיד לגבי התניה עם קק"ל שהשר סגר עם יושב ראש קק"ל, עם עטר, עוד לפני שבעצם הגענו לסיכום התקציבי שנביא את מלוא ה-15 מיליון שקלים שלא תהיה התניה אבל זה פחות משנה כרגע.

<אסף לוי: זה כבר מופיע בפנייה התקציבית שצריכה להיות מוגשת לוועדה.

<אסף לוי: אנחנו נשמח ברגע שהיא תתקדם.

<אסף לוי: כרגע היא בסבב השני באגף התקציבים ואז היא תוגש לוועדה ונודה על העזרה שלכם כדי לקדם.

<אסף לוי: אז נעביר את התקציב בהתאם לנהלים, דוחות ביצוע, ונעביר את תקצוב 2016 במלואו ואז זה בעצם יפתור את הבעיה של המצ'ינג של הקק"ל.

חמד עמאר: מה לגבי 2017-2018?

<אסף לוי: אני מסכים עם כל מילה שנאמרה.

<אסף לוי: צריכה להיות ודאות תקציבית למו"פים וגם להגדיל את התקציבים.

<אסף לוי: התחלנו את דיוני התקציב כבר בשבוע שעבר עם השר ועם המנכ"ל מול אגף התקציבים.

<אסף לוי: הבוקר ישבנו עם רפרנט חקלאות.

<אסף לוי: בדרישה התקציבית של המשרד כרגע מופיעים עשרים מיליון שקלים לבסיס התקציב של משרד החקלאות כדי שיהיה את העוגן ואת הוודאות.

<אסף לוי: אני אפתח ברשות

<אסף לוי: כם עוד סוגריים ואומר שמעבר לתקציב המובטח למו"פים, שאלה ה-15 מיליון, כמה שנסגר, השלושים מיליון, משרד החקלאות שם כל שנה שישים מיליון שקלים חדשים בקרנות המדען הראשי בקולות קוראים כאשר בעצם זה תהליך תחרותי והמו"פים יכולים גם להתמודד באופן תחרותי ולהגדיל גם ממקורות נוספים של הממשלה את תקציבם ולהוסיף את החוקרים.

<אסף לוי: בנוסף אלקנה אמרה שב-2014 באמת היה תקציב מיוחד של 12 מיליון שקלים לגיוס חוקרים חדשים למו"פים.

<אסף לוי: גם זה מופיע בדרישות התקציב החדשות ל-2017-2018 כדי להוסיף חוקרים חדשים כי הכוונה היא לתת להם את דמי ההתחלה לחוקרים החדשים להתחיל במחקרים אבל שבהמשך, בשנה הרביעית והחמישית, בעצם יתחרו על קרנות תחרותיות והמטרה של 12 מיליון השקלים החדשים בשנת 2017 היא לקלוט חוקרים חדשים ולתת להם את דמי ההתחלה.

<אסף לוי: צריך גם להתמודד על הקרנות התחרותיות גם בתוך משרד החקלאות וגם בקרנות האחרות שיש למחקר החקלאי.

חמד עמאר: תודה רבה.

<זיוה גלעד: אני מנהלת מו"פ בקעת הירדן שפועל מאזור מחולה עד אזור מצפה שלם ואחראי על בקעת הירדן וצפון ים המלח.

<זיוה גלעד: כולנו שם אנשים שעוסקים בחקלאות, בערך שבעים אחוזים סביב החקלאות.

<זיוה גלעד: כולם אמרו את אותו הדבר וציינו את החשיבות.

<זיוה גלעד: כמנהלת מו"פ, והזכיר את זה יורם קרין והזכיר את זה אייל, אי אפשר לנהל מקום שאין לך תקציב וזה משני היבטים, גם שכר וגם המחקר עצמו.

<זיוה גלעד: אנחנו עוסקים בחקלאות.

<זיוה גלעד: זאת לא מכונה.

<זיוה גלעד: אם אני סוגרת משהו בכרם, הכרם ימות.

<זיוה גלעד: לכן יש חשיבות להכניס את כל הנושא התקציבי.

<זיוה גלעד: - ואני עכשיו לא מדברת על גובה התקציב - לבסיס התקציב כאשר יודעים את מהלך התשלומים ומה שיהיה.

<זיוה גלעד: תשובה לאסף.

<זיוה גלעד: זה מופיע בדפים.

<זיוה גלעד: אנחנו גם מתחרים על כספים מהמדען הראשי.

<זיוה גלעד: יש כספי מגדלים שגם זה תחרותי דרך מועצת הצמחים.

<זיוה גלעד: יש מקורות מול חברות שאנחנו מקבלים אבל הכסף הזה שדובר והוחלט בשנת 2007 – וזקנתי וכבר ראיתי אז – המטרה הייתה שהוא יהיה בבסיס התקציב.

<זיוה גלעד: לא הצליחו וכל שנה אנחנו מחדש רודפים.

<זיוה גלעד: היום אנחנו ביולי, לפני שנה בנובמבר אמרו לנו מה יהיה התקציב.

<זיוה גלעד: אי אפשר לנהל מקום, אי אפשר להתחייב בצורה כזאת.

<קריאה: אם יעשו את זה לגבי 2017 ו-2018, בשנת 2019 שוב נצטרך לרוץ.

חמד עמאר: האוצר.

<רעיה עדני: אין לי הרבה מה להוסיף על דבריו של אסף.

<רעיה עדני: 2016 בסיכום תקציבי מול משרד החקלאות.

<קריאה: בעזרת האוצר.

<קריאה: לפעמים אתם בסדר.

<רעיה עדני: הנושא נפתר וזה יוגש בפנייה התקציבית הקרובה לוועדת הכספים ואנחנו מקווים שתדונו בפנייה ותעבירו את הכסף.

איתן ברושי: אני חבר ועדת הכספים.

איתן ברושי: אתם תקועים במיליארדים של העברות.

איתן ברושי: עכשיו אתם תתנו את זה בכך שיעבירו את אחרון השקלים של מה שאתם לא מדווחים?

<רעיה עדני: אנחנו נגיש את הפנייה.

איתן ברושי: מתי?

<אסף לוי: הפנייה התקציבית של המשרד התעכבה בגלל הסיכום התקציבי.

איתן ברושי: מתי תהיה הפנייה?

<אסף לוי: היא נמצאת בחתימות השניות בסבב של אגף התקציבים.

<אסף לוי: אנחנו מקווים שבשבוע הבא היא תגיע לסדר היום.

איתן ברושי: מתחייב כאן שביום שני בישיבת ועדת הכספים הראשונה בשבוע הבא, תהיה ההעברה הזאת.

<טמיר כהן: לא.

<טמיר כהן: היא לא מונחת.

חמד עמאר: היא צריכה להיות מונחת.

איתן ברושי: יש כאן אנשים רציניים.

<יעקב מוסקוביץ: יש בעיה של לוח זמנים.

<יעקב מוסקוביץ: איתן צודק.

<יעקב מוסקוביץ: אנחנו באוגוסט ואין לנו כסף לשלם משכורות.

<יעקב מוסקוביץ: זה צריך להיות משהו קריטי ומיידי.

איתן ברושי: לא באנו לכאן כדי להנציח מצב לא תקין.

<אסף לוי: אנחנו ננסה לעזור.

<אסף לוי: ברגע שיהיה הבסיס, אנחנו ננסה לשבת ולהחריג את התקנה ולשחרר את הכספים.

איתן ברושי: אני מבקש שייאמר בסיכום שתימצא דרך.

איתן ברושי: כשאתם רוצים, אתם יודעים לעשות את זה.

איתן ברושי: שר האוצר קם בבוקר ומוריד מכסים על דגים, הוא לא שואל שום דבר אלא הוא פשוט קם ועושה את זה.

איתן ברושי: תעשו את זה ביום שני.

איתן ברושי: שזה יגיע לכאן ביום שני ואני אסכם את זה עם גפני בעזרת היושב ראש הנוכחי כדי שזה יעבור ביום שני.

איתן ברושי: תעשו משהו לא שגרתי.

איתן ברושי: אתם לא מבינים שאי אפשר להחזיק אותם כך יותר?

איתן ברושי: תארי לעצמך שהמשכורת שלך הייתה מתעכבת.

<רעיה עדני: אני מבינה אבל עם זאת יש פרוצדורה.

איתן ברושי: נשבור את הפרוצדורה.

<רעיה עדני: פרוצדורה שנחתמה מול ועדת כספים.

<רעיה עדני: אנחנו חייבים להגיש את הפניות.

איתן ברושי: תגישו אותן עכשיו, בעוד שעה.

<רעיה עדני: הפנייה התקציבית תוגש ברגע שיהיה אפשר להגיש אותה.

איתן ברושי: הכי מהר שאפשר.

<רעיה עדני: אחרי שהיא עוברת את כל החתימות הנדרשות.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: נציג קק"ל העלה כאן נקודה מאוד חשובה.

חמד עמאר: הוא דיבר על כך שבשנת 2014 הם הוסיפו שלושה מיליון שקלים ובשנת 2015 עוד מיליון וחצי.

חמד עמאר: אני קורא לקק"ל, נושא המו"פים הוא מאוד חשוב, להעלות את התקציב ל-25 מיליון שקלים.

חמד עמאר: אם אנחנו נצליח להעביר את זה ל-25 מיליון שקלים והמדינה, ואנחנו כוועדת הכספים, נעבוד מול האוצר כדי להעלות את זה ל-25 מיליון שקלים, אנחנו יכולים לדבר על חמישים מיליון שקלים שיעברו למו"פים.

חמד עמאר: זה אחד הדברים שאנחנו רוצים.

<מאיר קפלן: בשמחה.

חמד עמאר: נציג הקק"ל אמר בשמחה.

איתן ברושי: אנחניו נצביע כדי שלא יהיה ספק.

חמד עמאר: אנחנו נצביע על הסיכום.

איתן ברושי: כן.

איתן ברושי: שיהיה בפרוטוקול.

איתן ברושי: גם לרכז את הכול במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

חמד עמאר: בדיוק.

חמד עמאר: אני מסכם את הדיון.

חמד עמאר: קודם כל, אני רוצה להודות לך על היוזמה שלך ועל הדיון ואכן הצטרפתי אליך.

איתן ברושי: אני מודה לך.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לכל הנוכחים שהגיעו לדיון בנושא.

חמד עמאר: אני רוצה להודות למשרד החקלאות כי הבנו שהכסף אצלו במשרד.

חמד עמאר: אני פונה לאוצר כדי למצוא את הדרך הכי מהירה כך שבשבוע הבא תונח הפנייה התקציבית בוועדת הכספים על מנת שנסגור את שנת 2016 ושהקק"ל יעמוד מול האוצר ויעביר את שאר הכסף שהוא אמור להעביר ל-2016.

<מאיר קפלן: אני לא מתחייב בשם הקק"ל.

<מאיר קפלן: צריך לפנות לקק"ל כדי לקבל את ההתחייבות.

חמד עמאר: אם המדינה תעמוד, ואני מקווה שתעמדו בזה.

חמד עמאר: אני פונה לאוצר ולחקלאות שהכסף יהיה בבסיס התקציב בשנת 2017-2018 והוא יהיה מרוכז במשרד אחד, במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, ולא יהיה מפוזר בשאר המשרדים.

חמד עמאר: אני פונה אליכם להגדיל את התקציב, גם בקק"ל, ל-25 מיליון שקלים וגם למשרד החקלאות שיגדיל ל-25 מיליון שקלים וכך אנחנו יכולים לשמור על המו"פים האזוריים שלנו, של מדינת ישראל ולפתח את החקלאות.

חמד עמאר: תודה רבה.