הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 61, 2016-07-12 13:15

אלי כהן: צהרים טובים.

אלי כהן: היום אנחנו נמשיך בהקראות.

אלי כהן: יחד עם זאת, מכיוון שאנחנו נמצאים היום בנושא של יום הדיור בכלל ובדגש על יום הדיור הציבורי בפרט, אנחנו כמובן נקדיש לפחות חצי שעה לנושאים האלה.

אלי כהן: אם מי מבין הפעילים הנוכחים מבקש להתייחס, יש לכם שלוש דקות להירשם אצל הגברת אריאלה מלכה, מנהלת הוועדה.

אלי כהן: בפתח הדברים של הדיור הציבורי לציין מספר דברים.

אלי כהן: אני באופן אישי שמח שיצא לי להעביר את החוק שאני באופן אישי העברתי בקריאה שנייה ושלישית, היה חוק שהתייחס לדיירי הדיור הציבורי כאשר המשמעות שלו הייתה הגדלת ההנחה לדיירי הדיור הציבורי מ-700 אלף שקלים ל-915 אלף שקלים.

אלי כהן: זאת לאחר שמשנת 2008 הסכום לא תוקן.

אלי כהן: החוק הזה בעיני, מעבר לחוקים כלכליים אחרים שאני מעורב בהם, הוא חוק של צדק חלוקתי, נותן את הזכות לאותם אנשים שגרים בדיור הציבורי 25 ו-30 שנים והאפשרות לבוא ולרכוש את הדירות ולהיות בעלי הדירות.

אלי כהן: אגב, הוכח בכל מקום שאותה בעלות על דירות מהווה אפשרות לניידות חברתית ומצמצמת פערים.

אלי כהן: אם שיעור ההוצאה על דיור עומד בקרב משק בית ממוצע על עשרים אחוזים, בקרב העשירונים הנמוכים היא עומדת על מעל לארבעים אחוזים.

אלי כהן: לכן המעבר לבעלות הוא מעבר נכון.

אלי כהן: כאן חשוב לי לציין שמי שהיה שותף שלי להצעה היה חבר הכנסת יואב בן צור וכמובן ההצעה הזאת ממשיכה את החקיקה של חבר הכנסת רן כהן, השר לשעבר רן כהן, אותה הוא התחיל.

אלי כהן: זאת הזדמנות לציין את שמו.

אלי כהן: מדובר כאן לצורך העניין בצדק חלוקתי ממדרגה ראשונה.

אלי כהן: צר לי שבעבר התמורה שהתקבלה מרכישת הדירות שנמכרו, לא שימשה לטובת רכישת הדירות ואנחנו מדברים על סכום של מעל שלושה מיליארד שקלים שלמעשה אם הם היו היום בקופה, הם היו משמשים לרכישת דירות ולא היו ממתינים.

אלי כהן: היום יש כ-2,500 משפחות שממתינות, וכולנו יודעים מה הקריטריונים לקבלת דיור ציבורי, אלה קריטריונים קשים וחמורים.

אלי כהן: אם חד הורית עם שני ילדים לא זכאית אלא צריכים להיות לה שלושה ילדים.

אלי כהן: כלומר, אנחנו רואים עד כמה הקריטריונים קשים.

יגאל גואטה: יש עוד 2,500-3,000 שהם על הקשקש.

אלי כהן: נכון.

אלי כהן: במסגרת החוק אנחנו עיגנו ומעכשיו הדבר הזה יהיה עבירה.

אלי כהן: כל הכספים מיועדים אך ורק לחידוש מלאי הדירות.

אלי כהן: בנוסף לכך, אני אפעל במסגרת הצעות כאלה ואחרות לטיפול בנושא של הטרוגניות כך שלא יהיו שכונות שיהיו מיועדים אך ורק לדיור הציבורי.

אלי כהן: אני רוצה לנצל את ההזדמנות, על אף שלא נמצאים כאן, ולומר מילה טובה שאני חושב שצריך להגיד אותה גם לשר הבינוי יואב גלנט וגם לסגנו ג'קי לוי.

אלי כהן: אין לי ספק שבמהלך השנה וחודשיים האחרונים, מאז הם נכנסו לתפקידם, רואים שינוי דרמטי בטיפול בדיור הציבורי.

אלי כהן: כמובן שעדיין יש פערים, כמובן שיש מחסור, כמובן ש-2,400 משפחות שממתינות זה עולם ומלואו אבל אני חושב שהם הכניסו רוח חדשה מהותית תוך השקעה תקציבים.

אלי כהן: צריך לומר שאנחנו מדברים על השקעה של 1.3 מיליארד שקלים אבל זה לא מספיק.

אלי כהן: דירות שנרכשו במהלך חצי השנה האחרונה, הן יותר מכמות הדירות שנרכשו בשש השנים האחרונות לרבות שיפוצים.

אלי כהן: צריך להגביר את הקצב בנושא הזה.

אלי כהן: אני רוצה לסיום דבריי להתייחס גם להצעת החוק הזאת.

אלי כהן: גם במסגרת הצעת החוק של הקמת הרשות הלאומית להתחדשות עירונית פעלנו כאן יחד עם חברי הכנסת שנמצאים – חבר הכנסת יונה, חבר הכנסת גואטה, חברת הכנסת זנדברג וחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס שלא נמצאת כאן – וגם עם פורום הדיור הציבורי ויתר הפעילים כדי לקדם שינויים מהותיים במסגרת הצעת החוק.

אלי כהן: אני חייב לספר לכם שזה התחיל מביקור שאני ערכתי בשכונת גילה בירושלים, שם יש מקבץ של הדיור הציבורי.

אלי כהן: באו דיירים וביקשו שלא נקדם את ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: שאלתי מה ההיגיון, למה לא לקדם את אותה התחדשות.

אלי כהן: אמרו לי, לא, שיעשו את אותם בניינים חדשים, יעבירו אותנו לסלאמס הבא ואנחנו לא נישאר.

אלי כהן: היה מסמך ממאי 2014 של משרד הבינוי שאומר ברוח כזאת או אחרת שיצטרכו לשלם שכר דירה יותר גבוה, שיהיו תשלומי ועד בית ולמעשה לא אומרים לך לעבור, אבל אם אתה יודע לקרוא בין השורות, אתה מבין שלא תוכל לצורך העניין לעמוד בכל התשלומים האלה.

אלי כהן: במסגרת עבודה משותפת של הוועדה, של נציגי הציבור וכמובן של משרד הבינוי והשיכון, יצא חוזר מנכ"ל ברור שמופיע כבר באתר הוועדה וכולל מספר עקרונות ומדבר על כך שלא תהיה הגליה.

אלי כהן: כלומר, אותם דיירים יהיו שם.

אלי כהן: הוא מדבר על כך ששכר הדירה לא יעלה במסגרת פרויקטים של התחדשות עירונית.

אלי כהן: כלומר, שילמת 500 שקלים, עברת עכשיו לדירת ארבעה חדרים במקום שלושת החדרים שהיו לך, המדינה לא תגבה ממך סכום גבוה יותר.

אלי כהן: בנוסף לכך תהיה השתתפות בוועד הבית לפי קריטריונים כאלה ואחרים.

אלי כהן: התחדשות עירונית נותנת הרבה בשורות אבל היא נותנת גם בשורה לדיירי הדיור הציבורי.

אלי כהן: לא רק זאת, מעבר לכך שזה בחוזר וכולנו יודעים שיכולה הממשלה להתחלף, אנשים יכולים להתחלף, לאחר התדיינות גם עם נציגי הממשלה, הנושא הזה נכנס לחוק והוא יהיה חלק מהחוק והוא כבר מופיע בנוסח החוק ואני מתייחס לאותם קריטריונים עליהם דיברתי.

אלי כהן: לכן חברים, אנחנו בהחלט רואים את נושא הדיור הציבורי כנושא חשוב וכנושא מרכזי.

אלי כהן: לפני שנעבור לדיון העיקרי שלנו – הישיבה תתקיים עד 2:45 – אנחנו ניתן התייחסויות קצרות לחברי הכנסת ואני ממש מבקש התייחסות של לא יותר משתי דקות.

אלי כהן: לאחר מכן אנחנו ניתן התייחסות עד לעשרה נציגי ציבור וגם כאן כל אחד לא יותר משתי דקות על מנת שנשמע כמה שיותר אנשים.

אלי כהן: נתחיל עם חבר הכנסת יוסי יונה.

יוסי יונה: תודה אדוני היושב ראש.

יוסי יונה: מילה אחת או שתיים לגבי הנושא של הדיור הציבורי.

יוסי יונה: אתה תיארת את זה בשפה מדויקת אך קצת יבשושית.

יוסי יונה: מה שקרה בדיור הציבורי במהלך השנים זאת בעצם הפקרות שלטונית ואני חושב שבמקרים כאלה אם מישהו היה מקים ועדה ממלכתית לחקירה של הפיאסקו הענק הזה, היו צריכים להיות ממצאים באמצעותם מעיפים אנשים מתפקידים רמי דרג.

יוסי יונה: פשוט עשקו את הכסף הזה של 2.7 מיליארד שקלים, כפי שאתה יודע אדוני היושב ראש, והפנו את זה למטרות אחרות ולא בנו דיור ציבורי.

יוסי יונה: אמרת אדוני היושב ראש דברי טעם לגבי התנאים המאוד מאוד קשוחים לקבלת הזכאות וזה נבע בעיקר מהמציאות של היצע וביקוש.

יוסי יונה: משעה שיש ירידה משמעותית במספר הדירות, הדרך שלך להקצות אותן היא על ידי הקשחת התנאים.

יוסי יונה: לכן אנשים נדרשים לעמוד בתנאים שכפסע בינם לבין המוות כדי שהם יקבלו דירה בדיור הציבורי וזה דבר איום ונורא.

יוסי יונה: אני מקווה שלגבי הסוגיה הזאת, משעה שייבנו יותר דירות לדיור הציבורי, הרי שצריך באופן מקביל גם לעבוד על העניין של הקריטריונים.

יוסי יונה: זאת אומרת, להגמיש את הקריטריונים ולא ליצור מצב כזה שאישה, כדי לקבל דיור ציבורי, אם חד הורית, לעודד אותה להביא עוד ילד לעולם כדי שהיה תהיה זכאית לדירה, דבר שהוא אחד האבסורדים הגדולים ביותר שניתן לחשוב עליהם בהקשר הזה.

יוסי יונה: הערה שנייה, לעניין של התחדשות עירונית.

יוסי יונה: אני רוצה לומר באופן חד משמעי שאתה מנהל את הדיונים כאן בצורה מאוד ליברלית, מאוד מכילה ומאוד יפה, אבל אנחנו חברי וחברות הוועדה מציגים הסתייגויות ואנחנו מקבלים את הניסוחים המחודשים של החוק ואנחנו רואים שההסתייגויות שלנו נעלמו והתאיידו כלא היו.

יוסי יונה: מה שאני רוצה לומר בהקשר הזה אדוני היושב ראש, התחדשות עירונית היא בעצם פרויקט שרוצה ליצור איזשהו איזון בין רווחתו של הציבור לבין עידוד יזמים להיכנס פנימה לפרויקטים הללו.

יוסי יונה: התפקיד שלנו כנציגי ציבור, לפחות אני רואה אותו כתפקיד שלי כאן

יוסי יונה: בהקשר הזה, הוא לדאוג לכך שלא ייפגעו האינטרסים של האזרחים שנמצאים במתחמים הללו שמוגדרים כמתחמים של התחדשות עירונית.

יוסי יונה: אני חייב לומר שאני יושב בוועדה הזאת עם דאגה ולב מאוד מאוד כבד.

יוסי יונה: בכל התחומים שהזכרנו, אדוני היושב ראש, בין אם הנושא הזה שיהיה מופקד עליו איש או אישה מטעם הרווחה שילוו את הפרויקט, בין אם אנחנו נוכל להכניס קריטריונים שהפרויקטים בהתחדשות עירונית יהיו באזורי מצוקה, בין אם החשש המאוד גדול לתהליכים של ג'נטריפיקציה כפי שהתרענו וראינו שזה קורה הלכה למעשה במקרים כאלה ואחרים.

יוסי יונה: לכן אני מפציר בך, אני גם תובע, שכאשר נגיע לניסוחו המלא של החוק הזה של התחדשות עירונית, אנחנו נכניס עד כמה שניתן את הדאגה הכנה שלנו לכך שהתושבים לא ייפגעו, אלה שנמצאים במתחמים הללו.

יוסי יונה: אני שוב רוצה לחזור ולסכם ולומר שאני יושב כאן בדאגה מאוד מאוד חמורה מפני כך שבסופו של דבר יחוקק חוק שיעשה יותר חסד עם היזמים מאשר עם התושבים.

יוסי יונה: תודה אדוני היושב ראש.

אלי כהן: תודה רבה לחבר הכנסת יונה.

אלי כהן: חבר הכנסת גואטה, בבקשה.

יגאל גואטה: תודה אדוני היושב ראש.

יגאל גואטה: אני אשתדל לדבר בקצרה.

יגאל גואטה: בדרך כלל אני לא מי יודע מה אוהב להשתמש בשפה הלועזית ובטח לא לתרגם מעברית ללועזית אלא בדיוק הפוך.

יגאל גואטה: אני כן מבקש שהפעם נשתמש דווקא במילה הלועזית על מנת לזעזע את אמות הספים של היושבים בבית הזה וגם את שלי.

יגאל גואטה: בוא נקרא לילד בשמו.

יגאל גואטה: אלה הומלסים.

יגאל גואטה: יש לנו במדינת ישראל מיליוני הומלסים.

יגאל גואטה: אומרים מחוסר דיור, זה נשמע עדין, מילה מכובסת, זה התרגום אבל אלה הומלסים.

יגאל גואטה: יש לנו כאן קרוב לשני מיליון הומלסים שאין להם בית וזה הדבר הבסיסי.

יגאל גואטה: משקיעים כאן בביטחון ואם ייפול לך טיל על הבית, אבל אין לו בית.

יגאל גואטה: אני לא מדבר על אלה שמצבם משופר והם כבר לוקחים את כל המשכורת שלהם ומשלמים משכנתא ואז הם הופכים לעניים והגמרא אומרת שאני חשוב כמת.

יגאל גואטה: אין להם כסף לחיות.

יגאל גואטה: אם נסתכל על ההכנסה החציונית ולא על הבלוף הזה של הממוצע, שזה 6,000 שקלים והוא צריך לשלם משכנתא, הוא צריך שלושים שנים לעבוד.

יגאל גואטה: אם הוא ייקח את כל המשכורת שלו וישלם אתה את המשכנתא.

יגאל גואטה: לכן אני באמת חושב שאנחנו צריכים להבין שמדובר כאן בהומלסים.

יגאל גואטה: יש לנו כאן מיליוני הומלסים ועולם כמנהגו נוהג.

יגאל גואטה: לכן רציתי קצת לזעזע את אמות הספים של הבית הזה וגם שלי עצמי.

יגאל גואטה: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: חבר הכנסת יעקב אשר ואחריו חברת הכנסת תמר זנדברג.

יעקב אשר: אדוני היושב ראש, אני חושב שטוב ששמים את הנושא הזה והיטיב לבטא את זה ידידי הרב גואטה.

יעקב אשר: מדובר כאן באנשים שמבחינתם זה להיות או לחדול בעניין הזה וברור שזה משפיע הרבה מאוד השפעות שבסופו של דבר המדינה משלמת הרבה יותר כסף בגין ההשפעות החברתיות שקורות לאדם שהוא מחוסר בית, איך זה משפיע על הילדים שלו, איך זה משפיע על החינוך שלהם, אחר כך זה מגיע לרווחה ולמקומות אחרים ואלה דברים שעולים הרבה מאוד כסף למדינה.

יעקב אשר: בוודאי שגם אם זה לא היה עולה כסף, אסור לנו כחברה מתוקנת להשלים עם זה.

יעקב אשר: אני חושב שאחד הדברים שצריך לשים עליהם את המסגרת, כל התכניות הגדולות שרצות עכשיו – אדוני היושב ראש, אתה מגיע מהתחום הציבורי אבל עם מבט עסקי לעניין הזה – למדינת ישראל יש את המשאב, יש לי משאבי קרקע.

יעקב אשר: נחשפנו למשל באחד הדיונים הקודמים לכך שיש דירות של חברות משכנות כאלה ואחרות כגון עמידר וכולי שנמצאות בתוך פרויקטים ואלה פרויקטים שנמצאים היום בוועדות התכנון או ב-ותמ"ל או במקומות אחרים, אולי לא ב-ותמ"ל כי זה חלק מקרקעות פרטיות, מה שגם הולך סוף סוף להשתנות, אבל יש כמה וכמה פרויקטים שהם תחת הכותרת של התחדשות עירונית או פינוי בינוי, שיש שם דירות ששייכות לאותם ארגונים משכנים.

יעקב אשר: אני חושב שזה מנוף כדי לייצר עוד דירות.

יעקב אשר: אתה יודע שלהביא כסף מהאוצר זה דבר קשה, אבל להביא כסף שעוד לא הגיע, המדינה יכולה בתכניות גדולות להצליח ולרכוש ולגרום לכך שיהיו לה דירות שהיא תוכל למנף אותן לדיור הציבורי.

יעקב אשר: לדעתי שם צריך לשים את הנקודה.

יעקב אשר: אנחנו יודעים שכאשר אנחנו בתכניות – מי שניהל רשות או היה בתחומי תכנון ובנייה יודע – כאשר אתה מגיע ובונה חדשה ומתחיל לתכנן אותה, אתה בודק מה אתה יכול להוציא לציבור מהעניין הזה, בשטחי ציבור, והרבה מאוד תלוי כמה המדינה תהיה מיינדד לעניין הזה בו יכול להיות שהיא תרוויח פחות כסף בהסכמים כאלה ואחרים או בשיווקים כאלה ואחרים, אבל היא תייצר מלאי דירות ומלאי הדירות הזה ייתן מה שנקרא איזושהי הרגעה לכמה שנים טובות בחלק הזה של אותם מחוסרי דיור.

יעקב אשר: כמובן אנחנו גם טועים קצת בקו האדום העובר בין מחוסר דיור שצריך דיור ציבורי לבין אחד שהוא מחוסר דיור כי הוא לא מסוגל לקנות בסכומים הקיימים היום במשק.

יעקב אשר: אם באמת תהיה הוזלה מצד אחד של דיור, בעקבות היצע יותר גדול עם כל התכניות האלה שאתה מקדם אותן, שמקדם אותן האוצר ומשרד השיכון וכולי, זה יצמצם את החלק של הקו האדום.

יעקב אשר: אבל תמיד יישארו מתחת לקו האדום אותם אלה שגם אם מחיר הדיור יהיה ממש נמוך, הם לא יודעים לעמוד בו.

יעקב אשר: לכן הדיור הציבורי תמיד יישאר הכרחי וחשוב לשמור עליו.

יעקב אשר: צריך לייצר בנק של דירות נוספות, ואפשר לייצר אותו בתכניות.

יעקב אשר: מי כמוך יודע שתכנית היא משאב שאתה יכול לייצר ממנו ודאי יחידות דיור קטנות ולא מפוארות, או בסופו של דבר גם אם המדינה תשדרג ואם בפרויקטים מסוימים יהיו לה זכויות לדירות והיא תקנה עם הכסף דירות במקום אחר עבור הדיור הציבורי, פשוט להגדיל את המחסנית הזאת כי זה פצע שלא עוזב אותנו וצריך לשים עליו הרבה יותר מפלסטר אחד אלא לשים תחבושת הרבה יותר רצינית.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אני בהחלט מתחבר לדברים שאמרת, במיוחד בין היתר לסוגיה של הילדים והמשפחה והקשר לרווחה.

אלי כהן: בהחלט יש כאן השפעה רוחבית שכולנו צריכים לראות.

אלי כהן: כפי שאמר חבר הכנסת גואטה, אלה הומלסים, אין מילה אחרת וכל משפחה וכל אדם זה עולם ומלואו.

אלי כהן: חברת הכנסת תמר זנדברג ולאחר מכן חבר הכנסת פורר.

אלי כהן: עד שתי דקות כי חשוב לנו לשמוע את הפעילים.

תמר זנדברג: תודה אדוני יושב ראש.

תמר זנדברג: קודם כל, ברכות לכנסת על יום הדיור שמצוין היום ולך גם על הדיון הזה וגם בכלל על הדיונים בחוק הזה.

תמר זנדברג: אני מצטרפת לדברים שאמרת בפתיח לגבי הדיור הציבורי.

תמר זנדברג: במידה רבה מאוד הכנסת מציינת את יום הדיור והכוונה היא לרבדים של כל מיני פתרונות דיור שביחד יוצרים דיור בתור זכות, בתור זכות אדם ולא בתור איזה מוצר בשוק שקונים אותו ומחליפים אותו אלא בתור משהו שהוא מאוד מאוד מהותי בזהות האישית והאנושית שלנו, בהגנה על הזכויות שלנו וכולי בהקשר הזה, אין ספק שהרובד הראשון מבחינת החוליה החלשה שלפיה נמדד חוזקה של כל השרשרת, זה הדיור הציבורי כי בלי שנבטיח דיור ציבורי למי שלא יכול להרשות לעצמו דיור אחר, בלי אחריות מדינה לדיור ולפתרון דיור, אנחנו לא נמלא את החובה שלנו.

תמר זנדברג: בהקשר הזה בוועדה כאן נשמעו כמה פעמים אמירות כאילו חוק הדיור הציבורי שיזם חבר הכנסת לשעבר רן כהן, שהיה לי הכבוד לעבוד אתו בעבר, חיסל את הדיור הציבורי.

תמר זנדברג: אני רוצה להצטרף לאמירה הברורה שלך בדיון הקודם ולהגיד שחוק הדיור הציבורי הבטיח צדק חלוקתי היסטורי ונדיר ובפעם הראשונה גרם לכך שאנחנו כמדינת ישראל הבנו שלא רק עושר ודירות ונדל"ן זה דבר שעובר בירושה, אלא גם עוני הוא דבר שעובר בירושה.

תמר זנדברג: חוק הדיור הציבורי שבר שרשרת של הורשה של עוני ונתן לאנשים לקנות דירה שאחרת לא היו יכולים לקנות אותה, והתחשב בזכויות שהם צברו מתוקף המגורים שם ומתוקף תשלום אותו שכר דירה למשרד השיכון שהוא בעצם שווה ערך למשכנתא ששילמו אחרים שקנו דירות בשוק החופשי, ובעצם בפעם הראשונה להיות בעלים של דירה שאותה הם גם יכולים להוריש לילדים.

תמר זנדברג: זה עצר שרשרת של הורשה של עוני שהייתה מאוד מאוד חשובה.

תמר זנדברג: האמירה שכביכול החוק הזה הרס את הדיור הציבורי, היא דווקא אמירה צינית ואפילו הייתי אומרת נבזית מפני שהיא נשמעת בעיקר מצד אלה שלא דאגו לחידוש המלאי מהצד השני ובגלל שהצדק נעשה עם הדיירים, עכשיו הם אשמים בכך שהמלאי לא חודש לזכאים נוספים על ידי המדינה.

תמר זנדברג: זאת אמירה שאנחנו צריכים לדחות אותה מכל וכל ולכן אני חושבת שהמהלך – ואתם יודעים שאני לא מזדהה עם הממשלה הזאת בשום דבר בכנסת הזאת – של חידוש מלאי הדיור הציבורי, זה המהלך החשוב ביותר בתחום הדיור הציבורי היום והמשמעותי ביותר.

תמר זנדברג: אם הוא באמת ייעשה וייעשה בצורה משמעותית, יהיה בו באמת בבחינת צדק היסטורי.

אלי כהן: משפט סיכום.

תמר זנדברג: בהקשר הזה, לגבי החוק שעומד בפנינו.

תמר זנדברג: אני מברכת אותך על המהלך שהובלת בשמירה על זכויות ומניעת הגליה, כפי שקראת לזה, והדרה של דיירי הדיור הציבורי מתוך הפרויקטים של התחדשות העירונית שייכנסו מתוקף החוק.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין שוב, וציינתי את זה כמה פעמים במהלך הדיונים, את העובדה שבצד הצורך שלנו לדאוג לתמהיל דירות כולל דיור ציבורי בפרויקטים החדשים, ואין סיבה, אנחנו לא צריכים ליצור משכנות עוני בפרויקט פינוי בינוי, צריך להיכלל דיור ציבורי בתוך הפרויקט ודיירי הדיור הציבורי הם חלק ממנו.

תמר זנדברג: אבל בנוסף לדיירי הדיור הציבורי, יש עוד דיירים עניים ומשפחות עניות שלא גרות בדיור הציבורי, שגרות בשכר דירה שעומד במקסימום שהן יכולות להרשות לעצמן מבחינת הוצאות משק הבית על דיור, על ארנונה, על תחזוקה, על ועד בית ועל כל הדברים האלה.

תמר זנדברג: אותן משפחות עכשיו הופכות להיות, דאגנו לדיור הציבורי ואם לא נדאג להן, נגלה אותן כדי שהן יהיו דיירי דיור ציבורי במקום אחר וייכנסו לתור של זכאות אבל בשכונות אחרות.

תמר זנדברג: בעצם נזרוק אותן לתחתית התור.

תמר זנדברג: אני מדברת על דיירי הדיור הציבורי הקיימים.

תמר זנדברג: יש משפחות – והפערים החברתיים גדלים – שגרות או בשכירות או בבעלות על דירות שכרגע הן יכולות להרשות לעצמן את הדירות האלה.

תמר זנדברג: אלה דירות זולות, דירות קטנות יחסית, דירות אולי ברמה פחותה ואולי לא מספקת ואנחנו רוצים לשדרג אותן, אבל כל קפיצה במחיר שתהיה קפיצה משמעותית, והיא יכולה להיות של כמה מאות שקלים לחודש, היא יכולה להוציא את אותן דירות מהישג ידן של המשפחות שהיום יכולות להרשות לעצמן את הדיור הזה.

תמר זנדברג: לכן אנחנו הצענו כמה פתרונות לתחום הזה.

תמר זנדברג: אני מזכירה שוב את אותו דוח של משרד הרווחה שהראה לנו את ההחתמה הפוגענית ואת כל אותן בעיות של ניצול בפרויקטים של התחדשות עירונית.

תמר זנדברג: אנחנו חייבים בחוק ההתחדשות העירונית לשפר את ההגנות על הדיירים עם דגש על האוכלוסיות הרגישות כמו דיירים קשישים, משפחות עניות, עולים, יוצאי אתיופיה וכולי.

תמר זנדברג: אפשר לעשות את זה, אנחנו הצענו דרכים לעשות את זה, בין היתר באמצעות סקר צרכים חברתי, בין היתר באמצעות תוספת של קרקע משלימה שתהיה מוקדשת לא רק לשיפור הכדאיות הכלכלית של הפרויקט אלא גם לצרכים חברתיים ולצרכי המשפחות, ואני מפצירה בך אדוני היושב ראש שוב לקבל חלק מההגנות האלה כדי שנוכל באמת להבטיח קודם כל שהדיירים והתושבים תחילה.

תמר זנדברג: תודה.

אלי כהן: תודה רבה לחברת הכנסת זנדברג.

אלי כהן: אני כמובן מסכים לכל מילה שאמרת ביחס לחוק שהוביל רן כהן.

אלי כהן: אגב, למי שלא קרא, בין יתר הפעילים שנמצאים, אני מאוד ממליץ לקרוא את הספר שלו "המלחמה על הבית".

אלי כהן: אגב, שם למדתי שהיית עוזרת פרלמנטרית.

אלי כהן: הספר הוא ספר מומלץ.

אלי כהן: הוא כותב בספר שלו שאותו אדם שחשב שעד אותו יום הוא יוכל להוריש לילדים שלו רק את האופניים, והנה סוף סוף הוא יכול לתת להם בית קטן וזה בהחלט דבר חשוב, עניין של צדק חלוקתי.

אלי כהן: חבר הכנסת פורר ואחריו חברת הכנסת לוי.

עודד פורר: תודה אדוני.

עודד פורר: אני רוצה להתייחס גם בהקשר של החקיקה שאתה מקדם כאן בוועדה ולמערכת היחסים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי.

עודד פורר: האחריות על דיור ציבורי, לספק דיור ציבורי, מוטלת על השלטון המרכזי ולצערי לאורך השנים, גם כאשר הקצו כסף – וכאן יש לי טענות למשרד האוצר, לא ספציפית תחת השר הזה אלא באופן כללי למדיניות שהמשרד הזה מוביל לאורך השנים – תמיד הם ניסו לשרשר את אותו תקציב, איכשהו נרחיק את האחריות מאתנו.

עודד פורר: אני יכול לתת לך את הדוגמה שעדיין רצה, של החלטת ממשלה ל-4,000 יחידות דיור לזכאי משרד הקליטה.

עודד פורר: החלטת הממשלה הזאת דיברה על בנייה בקרקע חומה.

עודד פורר: יש לזה תקציב, התקציב נמצא, אבל מה אומר משרד האוצר?

עודד פורר: הוא אומר שאנחנו כמדינה לא נבנה, לא נעשה את זה בבנייה מרוכזת אלא הוא ייתן לרשויות המקומית שהן יגישו מכרז מי מוכן לתת את הקרקע החומה שלו ומי מוכן לגשת.

עודד פורר: מכל הבוכלטריה הזאת, יש לך רשויות מקומיות חזקות שיש בהן הרבה מאוד זכאים שממתינים בתור והן מחליטות לא לבנות אפילו שהן יכולות לקבל לכך תקציב.

עודד פורר: בתוך כל הבוכלטריה הזאת, יש תחושה שהאוצר הרבה פעמים מנסה להרחיק את האחריות.

עודד פורר: גם אני כאשר ניסיתי להגיד לאוצר שיצאו עם זה כפרויקט מרכזי, גם ברמה הכלכלית הם יכולים לעשות את זה וגם להביא תוך שנתיים 4,000 יחידות דיור לזכאים במשרד העלייה והקליטה, אמרו שיעשו את זה הרשויות המקומיות מה שמוביל את הקצב במקום לשנתיים במקרה הטוב לשמונה שנים וגם כאן לא כל הרשויות המקומיות מצטרפות.

עודד פורר: אני חושב שדווקא כאן איזשהו שינוי מדיניות, זה מה שנדרש.

עודד פורר: השלטון המרכזי צריך להבין שזאת האחריות שלו, שזאת לא האחריות של הרשויות המקומיות לדאוג לדיור ציבורי ואי אפשר לשרשר את האחריות הזאת רחוק יותר כדי לנסות ולשמור או להגן על המסגרת התקציבית.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: נעבור להתייחסות שני חברי הכנסת האחרונים.

אלי כהן: כפי שציינתי בתחילת דבריי, מכיוון שחברת הכנסת לוי אבקסיס נעדרה בתחילת הישיבה, אחזור על הדברים.

אלי כהן: היה לה חלק מהותי בהכנסת השינויים שנכנסו לתחולת החוק בנושא של הדיור הציבורי.

אלי כהן: הנושאים האלה הם בהחלט חשובים.

אלי כהן: אם חשבנו שזה יהיה רק חוזר מנכ"ל, זה נכנס גם לנוסח החוק, לפורט המלא שלו, ואגב, זה כבר מופיע ומי שרוצה יכול גם לקבל עותק ממנהלת הוועדה.

אלי כהן: זה נמצא גם באתר הוועדה.

אלי כהן: רשות הדיבור לחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס ואחריה לחברת הכנסת מלינובסקי.

אלי כהן: לאחר מכן ידברו נציגי הציבור.

אורלי לוי אבקסיס: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

אורלי לוי אבקסיס: היום זה יום שאנחנו מציינים אותו כיום מיוחד בכנסת בו אנחנו דנים על יום הדיור.

אורלי לוי אבקסיס: אני חייבת לומר לך אדוני היושב ראש שבוועדה הזו הצלחנו להשיג הישגים לא מעט גם בזכותך.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא היה קל, זה לא היה פשוט.

אורלי לוי אבקסיס: גם כאשר משרד השיכון היה אתנו, גם כאשר חוזר המנכ"ל שלו נתן הוראות ברורות, הבנו שאם אנחנו לא נמסמר את זה בתוך החוק, יבוא שר אחר והוא עלול לשנות.

אורלי לוי אבקסיס: אתם יודעים שחוזר מנכ"ל משנים בחוזר מנכ"ל חדש.

אורלי לוי אבקסיס: זה נורא פשוט.

אורלי לוי אבקסיס: מתחת לרדאר ואף אחד לא יודע.

אורלי לוי אבקסיס: לשנות חוק, זה די קשה.

אורלי לוי אבקסיס: אתה גם לא יכול לעשות את זה במחשכים.

אורלי לוי אבקסיס: אתה צריך גם לתת תשובות ואתה גם צריך לעבור לביקורת.

אורלי לוי אבקסיס: לכן היכולת שלנו להכניס את זה לגוף החוק, אני חושבת שהיא גרמה לכך שהבאנו לצדק, לצדק אמיתי.

אורלי לוי אבקסיס: אבל את הצדק הזה צריך להרחיב.

אורלי לוי אבקסיס: דיברה כאן תמר זנדברג על רן כהן ועל האמירה המזעזעת שאמרה שבעצם אנחנו נותנים לאותם דיירים שבאו ממקומות מרוחקים והמדינה שיכנה אותם בדיור הציבורי והם משלמים כל חודש כפי שהיד יכולה אבל בגלל היותם במצב מצוקה, המדינה מסבסדת ולכן הם מקבלים שכר דירה מסובסד.

אורלי לוי אבקסיס: הכסף נגנב.

אורלי לוי אבקסיס: כמעט שלושה מיליארד שקלים שהיו צבועים.

אורלי לוי אבקסיס: הייתה החלטת ממשלה ואני בכנסת ה-18 ביקשתי ועדת חקירה פרלמנטרית.

אורלי לוי אבקסיס: אף אחד לא רצה לתת כי כולם רוצים להסתיר.

אורלי לוי אבקסיס: ברגע שלא נדע מי אותו אדם ששינה החלטת ממשלה וחוק וכנראה שלא היה בסמכות ולכן לא נשא באחריות, הדברים האלה יחזרו על עצמם.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב ראש, יש לך כוח גדול גם להוסיף שינויים נוספים.

אורלי לוי אבקסיס: אני מקווה שמאוד שבזמן הקרוב אני אקרא לך אדוני שר הכלכלה.

אורלי לוי אבקסיס: ככלכלן אתה תעשה עבודה מצוינת במשרד הכלכלה ולא צריך לעשות זעזועים במשרדים אחרים.

אורלי לוי אבקסיס: מישהו כבר מכיר משרד, יודע, יש לו תכניות, עבד, אנחנו לפני תקציב דו שנתי ולפני תקציב דו שנתי לא עושים זעזועים באחד המשרדים החשובים ביותר, בטח לא בעיצומה של בעיה או משבר בשוק הדיור.

אורלי לוי אבקסיס: זה גורם לאיזשהו קיפאון של כמה חודשים ועוד מאה ימי חסד וזה דבר שאסור שיקרה.

אורלי לוי אבקסיס: מה גם שמשרד הכלכלה משווע לאדם כמוך, אלי, שיכול לעשות שם תיקונים.

אלי כהן: ההקלטה עובדת?

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה אותך במקום הנכון ובזמן הנכון.

יעקב אשר: זה המשך לישיבה הקודמת שהייתה כאן עם גלנט.

אורלי לוי אבקסיס: אתה יודע, היו לנו הרבה שיחות, אלי, והרציונל של הדברים הובא גם בפניך.

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שלא כדאי להכשיל לא משרד ובטח לא מישהו שיכול להיות פוטנציאלית שר מאוד טוב כאשר משרד אחד הוא גם כך משותק כיום ואין בו שר וחלק מהתקציבים נלקחו ממנו ועוד רוצים לפרק אותו.

אורלי לוי אבקסיס: בכל מקרה, אני בטוחה שתעשה שם עבודה מצוינת.

אורלי לוי אבקסיס: הידע והניסיון שלך בעבר ישמשו אותך במשרד הכלכלה.

אורלי לוי אבקסיס: עכשיו רק צריך לשכנע את מי שקובע.

אורלי לוי אבקסיס: אני מקווה מאוד שהקומנסנס יגבר כאן על הכול.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לצטט עוד משפט אחד מתוך אותו ספר של רן כהן.

אורלי לוי אבקסיס: רן מתאר שם שכאשר הוא בא ומביא את התכנית לרכישה של דיור ציבורי על ידי הזכאים, הוא מדבר עם פקידי האוצר ופקידי האוצר מתחילים לזוז בצורה לא נכונה ולא נעימה, כאילו משהו מציק להם.

אורלי לוי אבקסיס: הוא מדבר על שפת הגוף שאי אפשר שלא לקלוט אותה.

אורלי לוי אבקסיס: החיכוך בגרון, כאילו על מה בכלל אתה מדבר.

אורלי לוי אבקסיס: כאשר אני באתי ודיברתי עם פקידי האוצר בקדנציה הקודמת על הנושא של הדיור הציבורי וניסינו להוביל שם כמה מהלכים – תמר יודעת וגם חברים נוספים – הם לא רק הסתפקו הפעם בשפת גוף אלא אחת מנערות האוצר אמרה לי: מה המדינה חייבת לאנשים האלה.

אורלי לוי אבקסיס: זה שהיה לידה התחיל לתת לה מכות ברגל כדי שהיא לא תמשיך בדברים.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להגיד לכם שהיום גלנט סיפר שחיילים שיצאו למשימות ובחלק מהמקרים לכמה ימים, וכשאחרים חוזרים הביתה אחרי הצלחת המשימה, הוא רואה כמה שנשארים באותו מוצב.

אורלי לוי אבקסיס: הוא שואל למה הם לא הולכים הביתה, והם אומרים לו שאין להם לאן.

אורלי לוי אבקסיס: אין לנו לאן כי המשפחה נזקקת וההורים שלהם לא קיבלו דירה של דיור ציבורי כי חסר במלאי.

אורלי לוי אבקסיס: האנשים האלו, זה הפרצוף ואלה הלוחמים של המדינה.

אורלי לוי אבקסיס: המדינה מצפה מהם ללחום עבורה אבל היא לא נלחמת עליהם.

אורלי לוי אבקסיס: הגיע הזמן שאנחנו כציבור לא רק נדאג לאותם אנשים שנמצאים עכשיו בעמדת נזקקות אלא נדאג לילדים שלהם שלא יהיו בעמדת נזקקות, כי ברגע שיש לך קורת גג, זה משנה מציאות, זה מפנה לך כספים לדברים אחרים.

אורלי לוי אבקסיס: אותו ילד יהיה שקט גם בלימודים, אותו ילד יוכל להזמין חברים הביתה, אותו ילד יוכל לערך אולי מסיבת יום הולדת ואולי הוא יוכל להכין שיעורים בחדר הפרטי שלו.

אורלי לוי אבקסיס: לאוהל אף אחד לא יזמין את החברים מהכיתה ולצערי הרב אנחנו מגדילים את הפערים בחברה וברגע שאנחנו לא יוצרים מלאי נוסף, אנחנו כאילו מוותרים עליהם ועל הילדים שלהם.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אתם יודעים מה?

אורלי לוי אבקסיס: עזבו, אני לא מבקשת את פקידי האוצר שיהיו רחמנים, אני לא מבקשת מהם שיהיו עם חמלה, אפילו לא שידברו בשם הצדק אבל בואו נדבר כלכלית.

אורלי לוי אבקסיס: אותו ילד שלא נתת לו את ארגז הכלים בגיל הזה, אתה תוציא עליו כל כך הרבה כספים במהלך החיים שלו ושל הילדים שלו והכול כמו בסדרה הנדסית.

אורלי לוי אבקסיס: ההשפעה שלו היא הרסנית, פרט לטרגדיה האישית שלו, והשיקום במניעה עולה לאין שיעור כמו בכל תחום בחיים וקל וחומר בתחום הזה.

אורלי לוי אבקסיס: נספק את הדירות, הילדים האלה יוכלו להתפתח בלי פחדים, בלי לחצים ועם השקט הנפשי של ההורים שלהם ושלהם ואז נראה שהם גם יוצאים מתוך המעגל הזה.

אורלי לוי אבקסיס: ברגע שפינית את ההכנסה, פינית כסף להשקעה, כסף שגם מגלגל בסופו של דבר את גלגלי המשק אבל יביא לכך שגלגלי הצדק יעבדו טוב יותר ולא נראה טרגדיות שנדע שידנו הייתה במעל.

אורלי לוי אבקסיס: אני מבקשת ממך אדוני היושב ראש, אם אנחנו יכולים להתחשב ולראות מה עוד ניתן לעשות, אני אשמח מאוד.

אורלי לוי אבקסיס: הערה אחרונה.

אורלי לוי אבקסיס: תמר, דיברת על אלו שלא זכאים לדיור הציבורי ונמצאים באותם המתחמים, על אותם אלו שאולי בעבר היו זכאים של הדיור הציבורי וקנו את הדירות ולא יוכלו לעמוד בהוצאות.

אורלי לוי אבקסיס: אני הגשתי, במסגרת היום המיוחד, הצעת חוק לוועדת שרים לענייני חקיקה.

אורלי לוי אבקסיס: הצעת החוק אמרה דבר מאוד פשוט: בכל פרויקט פינוי בינוי יחויבו להתקין אנרגיות מתחדשות, קרי, לוחות סולריים מעל הגגות.

אורלי לוי אבקסיס: אותם לוחות סולריים יביאו לכך שתהיה התחדשות, גם חשמל ירוק וטוב ואנחנו בארץ משופעת שמש.

אורלי לוי אבקסיס: בואו תראו בגרמניה, כמעט כל הגגות מרושתים.

אורלי לוי אבקסיס: הכסף שאנחנו נביא מייצור החשמל, ישמש את כל ההוצאות של אותו בניין שיהפוך להיות בניין יקר ואז יוכלו לגור בו גם אותם אנשים שהפחד הוא שהם יוגלו החוצה כי הם לא יוכלו להשתתף בתשלום החודשי של אחזקת המבנים האלו.

אורלי לוי אבקסיס: אני מבקשת ממך אדוני היושב ראש, בוא נעשה את זה שוב ואולי נעשה את זה ביחד ונצליח להעביר את זה, אבל זה פתרון שלא עולה למדינה כסף ובסופו של דבר מביא לצדק ארוך טווח שגם נראה לעין.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי.

יוליה מלינובסקי: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

יוליה מלינובסקי: חברת הכנסת אורלי לוי, אני רוצה לברך אותך על כך שהיית בין היוזמים של היום המיוחד הזה.

יוליה מלינובסקי: זה חשוב והדבר הזה בנפשנו.

יוליה מלינובסקי: בעצם בן אדם שאין לו בית, ולא חשוב איזה בית, הוא חצי בן אדם.

יוליה מלינובסקי: הוא לא חי את החיים הנורמליים כמו שצריך להיות.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לקחת את הדיון הזה לנושא התחדשות עירונית כי אני מאמינה שלנושא התחדשות עירונית, אם הוא נעשה בצורה נכונה וחכמה ובדגש על התחדשות עירונית בדיור ציבורי, המתחמים של עמידר ועמיגור יכולים להיות מנוע צמיחה חברתי וכלכלי.

יוליה מלינובסקי: זה טוב למדינה וזה טוב לציבור.

יוליה מלינובסקי: יש היום למדינת ישראל מלאי דירות אבל מצב הדירות האלה לא מי יודע מה טוב.

יוליה מלינובסקי: חייבים להניע ולתת מסלול ירוק להתחדשות עירונית של דיור ציבורי.

יוליה מלינובסקי: אלה חיים אחרים, אלה דירות חדשות, אלה דירות משופצות, אלה דירות עם ממ"דים שזה לא פחות חשוב במדינה שלנו, מה גם שאנחנו בסכנה של רעידות אדמה.

יוליה מלינובסקי: לדעתי זה מה שיכול להניע את הדברים.

יוליה מלינובסקי: יש לי כמה הערות לגבי התפקוד של משרד הבינוי והשיכון.

יוליה מלינובסקי: לצורך הדוגמה, השנה נרכשו 750 דירות למאגר הדיור הציבורי ונמכרו 4,100 דירות.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, ברור שהמלאי אזל.

יוליה מלינובסקי: אין מספיק מלאי כי לא בונים מספיק ולא קונים מספיק ויחד עם זאת נמכרות דירות לאנשים שזכאים לקנות אותן.

יוליה מלינובסקי: היום אנחנו במינוס.

יוליה מלינובסקי: אם נרכשו 750 דירות ונמכרו 4,100 דירות, סביר להניח שאנחנו במינוס.

יוליה מלינובסקי: מתמטיקה פשוטה.

יוסי יונה: לא צריך מתמטיקה.

יוסי יונה: אריתמטיקה פשוטה.

יוליה מלינובסקי: בדיוק.

יוליה מלינובסקי: במצב כזה המדינה צריכה לשקול את המדיניות שלה כי אנחנו במצב חירום.

יוליה מלינובסקי: אני מאוד מעריכה את החוק של רן כהן אבל הדיור הציבורי הוא זכות.

יוליה מלינובסקי: לדעתי המדינה מקנה זכות למי שזכאי לכך ויש אנשים אחרים בתור שלא היה להם מזל אבל הם עדיין מחכים וברגע שדיור ציבורי נמכר ולא נבנה או נקנה באותם ממדים, אלו שבאים בתור, בחיים אין להם סיכוי לקבל דירה.

תמר זנדברג: המדינה לא מימשה את החלק השני של החוק שהוא חידוש המלאי.

יוליה מלינובסקי: בדיוק.

יוליה מלינובסקי: הם לא מחדשים מספיק את המלאי.

יוליה מלינובסקי: דבר שני שאני רוצה לומר ולבקש שחברי הוועדה ישימו לב אליו.

יוליה מלינובסקי: לצערי הרב לא קיבלתי תשובות משר השיכון והבינוי ויש לי הערכה מלאה לשר אבל כאן אני חולקת עליך כי יכול להיות שמישהו אחר יהיה לא פחות טוב.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נדבר על רציפות.

אורלי לוי אבקסיס: עוד יחשבו שיש לי משהו.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא מדבר על האיש אלא על העבודה.

אורלי לוי אבקסיס: רציפות שלטונית.

אורלי לוי אבקסיס: אתם מדברים על זה בלי הפסקה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לומר את הדבר האחרון.

יוליה מלינובסקי: היום מדינת ישראל רוכשת דיור ציבורי על ידי חברה פרטית בשם מטרופולין.

יוליה מלינובסקי: החברה הזאת זכתה במכרז, מעין חברת תיווך.

יוליה מלינובסקי: כל אחד מאתנו שקנה או שכר דירה, הלך לחברת תיווך, שילם דמי תיווך וקיבל את המפתח, אם הדירה מתאימה לו.

יוליה מלינובסקי: המדינה עשתה מהלך דומה.

יוליה מלינובסקי: היא עשתה מכרז וחברה פרטית זכתה בו.

יוליה מלינובסקי: על כל דירה שהיא קונה עבור המדינה, היא מקבלת עמלות.

יוליה מלינובסקי: אם היום נרכשו דירות במיליארד שקלים, גובה העמלה הוא עשרה אחוזים.

יוליה מלינובסקי: גם אריתמטיקה מאוד פשוטה.

יוליה מלינובסקי: בעבר זה נעשה על ידי חברת עמידר.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת שיש מחלוקת מאוד קשה לגבי התפקוד של חברת עמידר, אבל לתשומת לבכם, חברת עמידר היא חברה ממשלתית ואם אנשים שם לא יודעים לתפקד, צריך לפטר אותם או לשכנע אותם או להכריח אותם לתפקד כמו שצריך אבל לא לבזבז כסף ציבורי על חברות פרטיות שיעשו את אותה עבודה כפי שחברה ממשלתית אמורה לעשות.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת לשים לב לדבר הזה ואני מעלה את הנושא על סדר היום.

יוליה מלינובסקי: כמובן ששר הבינוי יקבל ממנו על כך שאילתה דחופה.

יוליה מלינובסקי: לעניין הוועדה שלנו, התחדשות עירונית בדיור ציבורי, זה מפתח שיכול להניע את התהליך ולהביא לפריצת דרך בכמות הדירות.

יוליה מלינובסקי: חברת עמידר ועמיגור ומשרד השיכון חייבים לעבור להילוך יותר גבוה כדי להגיע לפתרונות.

יוליה מלינובסקי: תודה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו עכשיו נעבור להתייחסות קצרות עד שתי דקות של האורחים.

אלי כהן: נוכל לשמוע לפחות עשרה נציגי ציבור.

אלי כהן: דני גיגי, יושב ראש פורום הדיור הציבורי שסייע לנו.

אלי כהן: אחריו ידבר חבר הכנסת חיים ילין.

אלי כהן: בבקשה, דני.

<דני גיגי: קודם כל, אני כן רוצה לשבח אותך על מה שאתה עושה בהקשר של הדיור הציבורי, כמו גם את אורלי לוי, את יוסי יונה, תמר זנדברג וחברי כנסת אחרים.

<דני גיגי: אני רואה שיש כאן יותר ויותר אנשים שמתעסקים בדיור ציבורי, מבינים דיור ציבורי וזה חשוב, זה טוב ואני מברך על כך.

<דני גיגי: אני רוצה להתחיל במקום הפסימי דווקא של היום הזה.

<דני גיגי: שמענו עדויות עכשיו בוועדה לזכויות האישה על נשים שהוטרדו מינית על ידי רכזי עמידר.

<דני גיגי: הוקרנו סרטים שמתארים תופעות הזויות.

<דני גיגי: זה נראה כאילו זה במדינות עולם שלישי.

<דני גיגי: נשים שסיפרו שבגיל 19 הן נזרקו לרחוב על ידי חברת עמידר ונאלצו לישון על ספסלים.

<דני גיגי: דברים שלא אמורים לקרות כאן ולא אמורים לקרות לנו.

<דני גיגי: שר השיכון דיבר לפני מספר חודשים – ואני חושב שאנשים לא לקחו אותו מספיק ברצינות – ואמר משהו מאוד גדול מעל דוכן הכנסת.

<דני גיגי: הוא אמר שבמדינת ישראל חיים מיליון אנשים ללא קורת גג.

<דני גיגי: זאת לא אמירה שאני אמרתי לא אמירה שאני המצאתי אותה אלא את זה אומר שר שיכון במדינת ישראל.

<דני גיגי: הוא אמר את זה והוא התייחס לזה.

<דני גיגי: כאן, אלי, אני מתקן אותך, אין לנו במדינת ישראל רק 2,700 ממתינים לדיור ציבורי אלא יש לנו כבר שלושים אלף ממתינים לדיור ציבורי ויש לנו עוד 140 אלף שמקבלים סיוע בשכר דירה ולא נכנסים לזכאות.

<דני גיגי: כשאני מדבר על שלושים אלף, אני מדבר על עוד 27 אלף במרכז הקליטה, עולים שגם להם יש תעודת זכאות, מחזיקים בתעודת זכאות ולא זכאים לדיור ציבורי ולא מקבלים דיור ציבורי.

<דני גיגי: לגבי 140 אלף אנשים שמקבלים סיוע בשכר דירה, אליהם שר השיכון התייחס, הם מקבלים בין 800 ל-1,200 שקלים, מה שלא מספיק להם לכלום וגם הם נאלצים לעבור מדירה לדירה, להיזרק מבית לבית.

<דני גיגי: אם מדברים על משבר הדיור, זה משבר הדיור, חברים.

<דני גיגי: זה המשבר.

<דני גיגי: המשבר הוא לא המשבר של אלה שיש להם לקנות דירה במיליון ו-400 אלף שקלים במקום במיליון ומאתיים אלף שקלים.

<דני גיגי: זה המשבר.

<דני גיגי: זה המשבר של מיליון אנשים.

<דני גיגי: זה הצד הפסימי של העניין.

<דני גיגי: הצד האופטימי הוא באמת להגיד לכם שאני חושב שמתחיל כאן איזשהו סוג של שינוי.

<דני גיגי: יום הדיור הזה, שוב מגיעים לכאן מאות דיירים.

<דני גיגי: יש חברי כנסת שאני מרגיש שהם מחויבים לזה והם נמצאים כאן והם הולכים ומתעצמים יותר ויותר, חלקם אפילו דיירים של הדיור הציבורי וחלקם בעצמם גדלו בדיור ציבורי.

<דני גיגי: אלי בעצמו גדל בדיור ציבורי וגם אחרים.

<דני גיגי: אני חושב שהסוגיה הולכת ומקבלת הדים.

<דני גיגי: כאן אני אופטימי.

<דני גיגי: אני אופטימי בזה שאני חושב שככל שנגדל, כך יש סיכוי שגם יהיה כאן פתרון והפתרון צריך לבוא על ידי כך שהמדינה תקבע מנגנון קבוע להגדלת המלאי.

<דני גיגי: חמישה אחוזים דיור ציבורי מכל בנייה חדשה, שבעה אחוזים דיור ציבורי, תקציב קבוע שנכנס.

<דני גיגי: כרגע אין שום מנגנון כזה.

<דני גיגי: אני מכבד את שר האוצר ואני מכבד את אלי שיושב כאן ואת שר השיכון, אבל היום אין לנו שום מנגנון להגדלת מלאי הדיור הציבורי בישראל.

<דני גיגי: אין שום מנגנון.

<דני גיגי: לכן יש מצב שבו נמכרות 4,100 דירות ונקנות 700 דירות, כי אין שום מנגנון כדי לתקן את המצב.

יוסי יונה: למתי נכון המידע הזה?

<דני גיגי: זה המידע.

<דני גיגי: המידע נכון להיום.

<רן נלמד: זה הגיוני.

<רן נלמד: אם אתה מוכר דירות בשמונים אחוזים הנחה, על כל ארבע דירות - - -

אלי כהן: אנחנו לא צריכים פירוש.

אלי כהן: אני אומר לך חבר הכנסת יונה שהדבר הזה נובע מכך שעד לפני שנה פשוט לא רכשו דירות.

יוסי יונה: הוא אומר משהו אחר.

יוסי יונה: הוא אומר שאם אתה מוכר דירה בשמונים אחוזים מהערך שלה, בעשרים אחוזים מהערך שלה, מה שזה מניב, רק באמצעות ארבע דירות אתה קונה דירה אחת.

תמר זנדברג: אבל זה עדיף מכלום.

תמר זנדברג: נמכרו שישים אלף דירות.

אלי כהן: היום היו צריכות להיות עוד 3,300 דירות במאגר.

יוסי יונה: זה אומר שכדי שיהיה רכש משמעותי של דירות, המדינה צריכה לדחוף את ידה לכיסה ולהוציא משם את הכסף.

אלי כהן: אכן כן.

יעקב אשר: או להוציא או למנוע הכנסה למדינה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: חבר הכנסת חיים ילין ואחריו הגברת דניאלה חרמון.

חיים ילין: כבוד היושב ראש, תודה.

חיים ילין: אני ממש מתנצל אבל אני בין חוקה לבין הוועדה.

חיים ילין: למרות שהוא מהקואליציה ואני לא שייך למפלגה שלו, השר ישראל כץ מצליח כשר התחבורה.

חיים ילין: אתם יודעים למה הוא מצליח?

חיים ילין: הוא נמצא כבר קדנציה שלישית באותו משרד.

חיים ילין: הרצף התפקודי הזה שכל פוליטיקאי חושב שהוא צריך לשמור על הכיסא ועל העכוז שלו בתוך הכיסא וכל הזמן לשדרג את עצמו, מביא אותנו למצב שאנחנו כולנו משלמים את המחיר.

חיים ילין: מאוד קשה לי עם זה כי שר השיכון, הוא גם חבר שלי באופן אישי, אני מאוד אוהב אותו וסוף סוף באמת אני אומר הוא הביא רוח אחרת.

חיים ילין: הוא הגמיש את התקנות, הוא פתח ועשה ודיבר על הדיור הציבורי למרות שיש כאן כמה חברי כנסת שכל הזמן דחפו את העגלה הזאת, אבל הוא התחבר אליה.

חיים ילין: עכשיו מה?

חיים ילין: גם אתה.

חיים ילין: מנוע שהולך לעשות שינוי בכל שוק ההון ובכל שוק הדיור וגם אתה תעוף מכאן.

חיים ילין: דרך אגב, אורלי, אני רוצה להסביר לך משהו שאני מאוד מאמין בו וזאת חכמת ההמונים.

חיים ילין: כאשר חכמת ההמונים בטוויטר כותבת, כנראה חכמת ההמונים יודעת.

חיים ילין: כבוד היושב ראש, אני חושב שהרציפות של השלטון היא חלק מהאנשים המקצועיים שנמצאים שם.

חיים ילין: שר הוא לא רק עניין פוליטי ואת זה לא מבינים.

חיים ילין: שר, כשהוא גם בעל מקצוע, הוא גם יכול לבקר את המנכ"ל שלו ואת הפקידות שלו מתוך אמירה שאני הייתי שם ואני גם יודע וגדלתי שם ולכן אל תמרחו אותי.

חיים ילין: אני אומר לכם שלפעמים עדיף לא להשתדרג אלא להישאר במקום.

אלי כהן: אני רוצה להבהיר.

אלי כהן: אין שום החלטה של השר כחלון בעניין מי ימונה ואיפה ימונה.

אלי כהן: נזכרתי שהיית ראש מועצה.

אלי כהן: יש שם חשיבות לרצף שלטוני ושמירה על התפקיד ולא לעזוב קדנציה באמצע.

חיים ילין: ברור, אבל עשיתי שמונה שנים.

אלי כהן: מוטי ששון בחולון מכהן קדנציה חמישית.

חיים ילין: אני אומר לך שני דברים.

חיים ילין: זה יפה מה שאתה אומר.

חיים ילין: אני מציע לך שאחרי שמונה שנים שתהיה בוועדה, תשודרג לאן שאתה רוצה.

חיים ילין: אין לי שום בעיה עם זה.

חיים ילין: אתה תהיה מספיק בקי.

אלי כהן: לאור הדברים, אני קורא לך לחזור למועצה וטובה שעה אחת קודם.

חיים ילין: אם הייתי יודע שדרך ראשות המועצה אני יכול להילחם על הסכם עם העזתים ועם התורכים, הייתי עושה את זה.

חיים ילין: אני חושב שהמקום היחידי שאני יכול לעזור לתושבים היום, במצב המלחמתי בו נמצאים, זה רק דרך הכנסת.

חיים ילין: כשאתה תגיע למסקנה שאתה יכול מקום אחר לעזור יותר לאזרחי מדינת ישראל, תעשה את הצעד הזה.

אלי כהן: אני אשקול עצה שאמר לי חבר של גלנט: לשמור על הרצף.

חיים ילין: אני אומר לך את זה עכשיו.

חיים ילין: דע לך שאני עומד על העקרונות שלי כל החיים שלי ולכן אני נמצא היכן שאני נמצא ולא מעבר לזה ואני לא מצפה.

אלי כהן: עוד דבר.

אלי כהן: אני רוצה להמליץ להפסיק עם הצעות אי האמון.

אלי כהן: למה?

אלי כהן: כי חשוב שהקדנציה תהיה ארבע שנים.

יעקב אשר: הייתי בטוח שהוא הולך להציע שיהיה רצף ושהממשלה תמשיך עוד ארבע שנים.

אלי כהן: בדיוק.

אלי כהן: לדעתי הולכת לצאת מכאן בשורה, כאילו הם לא הולכים לתת הצבעות אי אמון ואנחנו נמשיך ברצף.

חיים ילין: אני חייב להגיד לך, ושזה יירשם בפרוטוקול, שבשלטון המקומי ובכל שלטון, אני מודיע לך, חשובה מאוד הרציפות וההתמקצעות.

חיים ילין: אבל כאשר יש ראש ממשלה שהוא מנהל את הסכסוך והוא לא מביא את המקום הזה לשום תקווה של עם ישראל, צריך להדיח אותו.

חיים ילין: נקודה.

חיים ילין: זה המשחק הדמוקרטי.

חיים ילין: הרמת עכשיו להנחתה.

חיים ילין: בסן סירו במילנו יש את הדיור הציבורי, אחד הגדולים באיטליה.

חיים ילין: זה כאילו עכשיו אתה לוקח את כל רמת אביב ועושה אותה דיור ציבורי.

חיים ילין: זה אזור הנדל"ן היקר ביותר באיטליה מעבר לרומא.

חיים ילין: זה אמיתי, לך תראה את זה.

חיים ילין: נכון, לא בונים שם דירות של מאה מטרים, דיור ציבורי הוא דירות יותר קטנות, משפחות צעירות שיכולות להיכנס לשם.

חיים ילין: מעין לא נמצאת כאן אבל אני מציע, ואני אומר את זה בגלוי – ואלי, אמרתי לך שאתה תיקח את החוק, שכל אחד מהקואליציה ייקח את החוק כי כשיראו שחיים ילין מופיע בכותרת, ועדת שרים תפיל אותו למרות שיש בו הרבה הגיון.

חיים ילין: אני חושב שהדיור הציבורי צריך להפוך להיות דיור חברתי.

חיים ילין: כל עוד הריבית היא אפס ואנשים שיש להם כסף משקיעים בדירה שנייה ושלישית, מחירי הדיור לא ירדו.

חיים ילין: מה שצריך לעשות זה דבר מאוד פשוט וזה לשכנע את אותם אנשים להביא את הכסף לקרנות שבונות רק דיור ציבורי.

חיים ילין: הכסף הזה יהיה בתשואה מובטחת של ארבעה אחוזים ואני מודיע לך חגיגית שברגע שהקרן והריבית - - -

יוסי יונה: ברית דיור ציבורי.

חיים ילין: ברית דיור ציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: אז נחזור למתחמים ולסלאמסים שאנחנו לא רוצים לחזור אליהם.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: זה תכנון עירוני.

חיים ילין: במצב כזה יהיה בדיוק מה שיש בסן סירו במילנו ואנחנו יכולים לקחת את המודלים האלה.

חיים ילין: דווקא מדינות שהן קפיטליסטיות, יש להן הנאורות הזאת להבנה שמשפחות צעירות שעדיין אין להן את המשכורת הגבוהה יוכלו להיכנס לדיור כזה.

חיים ילין: אני מציע ללכת על המודל הזה.

חיים ילין: מעין, נציגת האוצר, למדה את הנושא הזה והוא קיים.

חיים ילין: במלים פשוטות, דירות בליסינג כאשר ערך הגרט הוא הקנייה של הדירה.

אורלי לוי אבקסיס: זה בתכניות של משרד השיכון.

חיים ילין: הנה, בדיוק הגיעה מעין.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו נעבור להתייחסויות קצרות.

אלי כהן: גברת דניאלה חרמון.

אלי כהן: לאחר מכן רן מלמד ולאחר מכן אבנר עורקבי.

אלי כהן: כל אחד שתי דקות.

<דניאלה חרמון: תודה רבה.

<דניאלה חרמון: אני פעילה חברתית.

<דניאלה חרמון: אני לא פוליטיקאית.

<דניאלה חרמון: אני חיה את השטח ואת הרחוב.

<דניאלה חרמון: כשאתם מדברים על דיור ציבורי, אתם צריכים לרדת לשטח ולראות על מה מדובר.

<דניאלה חרמון: אני באה מדימונה ובדימונה היה ריבוי דירות ואורלי יודעת על מה מדובר, ועשו הגמשת קריטריונים שם.

<דניאלה חרמון: יוסי ואירנה, תעמדו בבקשה.

<דניאלה חרמון: יוסי ואירנה, בזכות ההגמשה, הם זוג עם שני ילדים שגרים אצל הורים בני שמונים והיום הם קיבלו בשורה שהם מקבלים קורת גג.

<דניאלה חרמון: אתם יודעים מה זה עושה להם?

<דניאלה חרמון: אתם יודעים מה זה עושה להם?

<דניאלה חרמון: אתם יודעים מה זה להיות בלי קורת גג?

<דניאלה חרמון: אתם עכשיו מדברים על דיור ציבורי אבל אתם לא מבינים באמת את המשמעות של להיות מחוסרי דיור.

<דניאלה חרמון: אתם לא מבינים.

<דניאלה חרמון: אנחנו חיים בשנת 2016, בואו ותוכיחו לנו, יש תנופת בנייה בדימונה – הנה, קחו כדוגמה את דימונה – שם בונים 5,200 יחידות דיור אבל אפילו לא דירה אחת לדיור ציבורי.

<דניאלה חרמון: מישהו יכול להסביר לי למה?

<דניאלה חרמון: אתם מדברים על דיור ציבורי.

<דניאלה חרמון: כל הכבוד, כולם מבינים דיור ציבורי, אבל תכל"ס, הלכה למעשה, שום דירה אחת לא נקנית לדיור הציבורי עבור זוגות צעירים.

<דניאלה חרמון: הבן שלי עזב לפני חודש את הארץ כי אני לא יכולה לקנות לו בית.

<דניאלה חרמון: אין לי הון עצמי.

<דניאלה חרמון: אני לא יכולה להחזיר את הבן שלי לדימונה ולבוא ולומר לו, בוא, תחזור בחזרה, תגור בדימונה, תהיה לך קורת גג.

<דניאלה חרמון: הוא אומר לי, אימא, לך יש בקושי בית ואיך את יכולה לתת לי בית?

<דניאלה חרמון: הבן שלי עזב את הארץ לפני חודש.

<דניאלה חרמון: הוא עשה צבא.

<דניאלה חרמון: הוא היה ביחידה קרבית שלוש שנים וכשהוא חזר, הוא עבד ארבע שנים בדימונה במשכורות מעופשות ומגעילות שבסופו של דבר הוא אמר לי שהוא מרים ידיים.

<דניאלה חרמון: אין לו 120 אלף שקלים כדי לקנות עכשיו במחיר למשתכן או בדירות החדשות.

אורלי לוי אבקסיס: הוא מאוד אופטימי אם הוא חושב שהוא יזכה בפעם הראשונה.

<דניאלה חרמון: גם במחיר למשתכן יש מספר דירות שמוצעות ומתוכן רק עשרה יזכו או עשרים, אבל מה עם השאר?

<דניאלה חרמון: מה עם הילדים שלנו?

<דניאלה חרמון: אני מגדלת עכשיו עוד דור לעוני וזה דור שלישי.

<דניאלה חרמון: אתם רוצים להוכיח שאתם עושים משהו בדיור הציבורי?

<דניאלה חרמון: בואו וקנו עכשיו דירות.

<דניאלה חרמון: נבנות עכשיו דירות.

<דניאלה חרמון: יש פרויקטים חדשים בדימונה ובכל מיני מקומות בארץ.

<דניאלה חרמון: קנו חמישה, עשרה אחוזים, תוכיחו לנו שאכפת לכם מדיור ציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: חמישה אחוזים בפרויקטים האלו, הייתה דרישה של חברות בקואליציה.

אורלי לוי אבקסיס: אלי, בואו תדרשו את זה לתקציב הקרוב.

אורלי לוי אבקסיס: אתם הכנסתם את זה להסכם הקואליציוני.

אורלי לוי אבקסיס: תדרשו ותקיימו את זה.

<דניאלה חרמון: אתם מדברים על התחדשות עירונית.

<דניאלה חרמון: בדימונה הוקצו שלושים מיליון שקלים לשיפוץ מבנים ישנים מעופשים.

<דניאלה חרמון: תגידו לי, לא חבל על הכסף הזה?

<דניאלה חרמון: הרי הדירות האלה הן מעופשות והן בנות חמישים ושישים שנים.

<דניאלה חרמון: אתם שמים טלאים על גבי טלאים.

<דניאלה חרמון: הצנרת רקובה, הכול רקוב שם.

<דניאלה חרמון: אלה דירות ששופצו לפני חצי שנה על ידי עמידר וצריך עוד פעם לשפץ אותן.

<דניאלה חרמון: למה?

<דניאלה חרמון: למה כל הכסף הזה?

<דניאלה חרמון: זה כסף שלנו.

<דניאלה חרמון: זה דיור ציבורי שלנו.

<דניאלה חרמון: תחזירו לנו את הדיור הציבורי ותפסיקו לדבר גבוהה גבוהה ולא לעשות כלום.

<דניאלה חרמון: אני מדברת באמת מדם לבי.

<דניאלה חרמון: אני רוצה שהבן שלי יחזור לדימונה, אני רוצה שלנוער הבא ולדור הבא תהיה קורת גג ואתם גזלתם את קורת הגג הזאת מאתנו.

<דניאלה חרמון: כשאני אומרת אתם, אני לא מדברת על הממשלה הנוכחית, אבל כן, 25 שנים, לפני 25 שנים התחתנתי ודוד לוי היה שר השיכון.

<דניאלה חרמון: לא הייתי צריכה לעשות כלום.

<דניאלה חרמון: הגשתי בקשה ואחרי חודש קיבלתי דיור ציבורי.

<דניאלה חרמון: לא הייתי צריכה קריטריונים, לא הייתי צריכה שום דבר.

<דניאלה חרמון: למה היום אני צריכה להיות אם חד הורית עם מעל לשלושה ילדים, לקבל הבטחת הכנסה במשך 12 חודשים, 3,170 שקלים?

<דניאלה חרמון: זה הזוי.

<דניאלה חרמון: אנחנו כבר לא מדברים על אימהות חד הוריות שמקבלות מזונות והן בכלל לא זכאיות לדיור ציבורי כי הן מקבלות מזונות המסכנות.

אלי כהן: דניאלה, עוד משפט כי אני רוצה לתת גם לאחרים.

<דניאלה חרמון: משפט אחרון.

<דניאלה חרמון: כרגע יש תנופת בנייה במדינת ישראל.

<דניאלה חרמון: תקצו עשרה אחוזים לטובת הדיור הציבורי.

<דניאלה חרמון: תוכיחו שבאמת אכפת לכם מדיור ציבורי.

<דניאלה חרמון: קנו דירות חדשות בתוך הבנייה החדשה שמתקיימת כרגע.

<דניאלה חרמון: תודה רבה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אגב, את הזכרת את השר לשעבר דוד לוי.

אלי כהן: גם הוא מופיע בספר של רן כהן ואני גם שוחחתי אתו.

אלי כהן: בזמנו, עת עלה הנושא הזה של הדיור הציבורי, הוא אמר בצורה מפורשת שהוא לא יחשוש להפיל את הממשלה בהיותו חבר קואליציה על מנת לקדם את הנושא הזה ואני באמת שמח שלפחות הרוח של הממשלה האחרונה היא כן לעשות אבל כפי שאת אומרת, יש עוד הרבה מה לעשות.

אלי כהן: חברת הכנסת לוי, אני ונציגי עמידר הגענו לסיור בדימונה וראינו שם את הקשיים הרבים של האנשים.

<דניאלה חרמון: אני חייבת לומר משפט אחרון.

<דניאלה חרמון: באמת עשיתם עבודה מדהימה כי מה שקרה בשנה האחרונה לא היה במשך 25 שנים.

<דניאלה חרמון: נתתם לנו תקווה.

<דניאלה חרמון: אל תכבו את האור הזה.

<דניאלה חרמון: תמשיכו להדליק אותו.

<דניאלה חרמון: אל תכבו אותו כי באמת אתם עושים עבודה יפה.

<דניאלה חרמון: אלי, אתם עושים עבודה מדהימה ותמשיכו בעבודה הזאת.

<דניאלה חרמון: אל תתנו לאנשים אחרים להרוס את מה שאתם עושים היום.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: רן נלמד.

<רן נלמד: תודה.

<רן נלמד: צהרים טובים.

<רן נלמד: אני רוצה לדברר על התחדשות עירונית, ברשות היושב ראש, והקשר שלה לדיור ציבורי.

<רן נלמד: אני מאמין גדול בהתחדשות עירונית.

<רן נלמד: אני חושב שאם יש הזדמנות פז לטפל בבעיה של דיור ציבורי, בבעיה של דיור לא הולם ולא ראוי למשפחות מעוטות הכנסה, זאת התחדשות עירונית.

<רן נלמד: אנחנו צריכים להקפיד לא לפספס.

<רן נלמד: יש עקרונות שאתה דחפת מהיום הראשון שמדברים על כך שאנשים יחזרו לגור בבית שהוא לפחות באותו גודל כמו הבית שהם עזבו, שתוקם קרן ושיעשו דברים והם נמצאים בחוק.

אורלי לוי אבקסיס: גם אם הוא נכנס לבית יותר גדול, הוא לא ישלם יותר.

<רן נלמד: כן.

<רן נלמד: לא ישלם יותר.

<רן נלמד: המדינה תשלם את ההפרש.

אלי כהן: זה כתוב בחוק.

<רן נלמד: כן.

<רן נלמד: זה כתוב בחוק.

<רן נלמד: אני חושב שזה דבר נפלא וכל מי שיושב כאן מבין זכאי ודיירי הדיור הציבורי, לדעתי צריך לחטוף את זה בשתי ידיים.

<רן נלמד: אני עדיין חושב שיש שתי סוגיות שלא באו לידי מענה וצריך לתת עליהן את הדעת.

<רן נלמד: האחת, אם יש בבניין שעובר התחדשות עירונית עשרים דירות של דיור ציבורי, לפי המצב הקיים המדינה תקבל עשרים דירות של דיור שהיא תוכל להשתמש לדיור הציבורי.

<רן נלמד: אבל אני חושב שצריך להגדיל את זה לשלושים דירות.

<רן נלמד: אני חושב שאם יש לדוגמה עשרים דירות של דיור ציבורי בבניין שעובר התחדשות עירונית, כשמחזירים או כשמסיימים את הבנייה, צריך לתת לפחות שלושים דירות בחזרה ובשלושים האלה אפשר לעשות שני דברים: האחד, לשכן עוד זכאים שממתינים בתור מהאזור, אבל הדבר השני, אולי לקחת חלק מהכסף ולעשות התחדשות עירונית באזורים בהם אין כדאיות כלכלית כי המדינה התחייבה לעשות התחדשות עירונית גם באזורי פריפריה שאין בהם כדאיות.

<רן נלמד: הנקודה השנייה, ואני יודע שהיא נקודה מאוד מאוד בעייתית ואין לה עדיין פתרון, אבל אדוני היושב ראש, חייבים לטפל בה והיא מה קורה עם הזכויות של תושבים שמתגוררים בשכירות ארוכת שנים במתחמים שהולכים להיות בדיור ציבורי.

<רן נלמד: בדרך כלל, ברוב המקרים, מדובר בעולים קשישים, בעולים ותיקים שגרים הרבה מאוד שנים במתחמים שבעצם ברגע שמתחיל פרויקט של התחדשות עירונית, הם נשארים בלי זכויות.

<רן נלמד: אף אחד לא נותן להם מקום אחר לגור בו, אף אחד לא מבטיח להם שהם יוכלו לחזור לדירה בה הם גרו לפעמים 10, 15 ו-20 שנים, וגם אם כן אומרים שיחזירו אותם, הרי אנחנו יודעים ששכר הדירה שלהם יעלה כי הנכס הוא חדש והוא הושבח.

<רן נלמד: לכך לדעתי עדיין אין פתרון ואני חושב שצריך למצוא לו פתרון.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אבנר, בבקשה.

<אבנר עורקבי: יושב ראש ארגון אהב"ה, ארגון הנכים בישראל המיוחד.

<אבנר עורקבי: אני מדבר על מתחם של התחדשות עירונית שעבר לפני כמה שנים, כ-12 שנים, הכנה לפינוי בינוי ולא הצליח.

<אבנר עורקבי: התחדשות עירונית יש כרגע אצלנו במתחם שלנו באזור רמת עמידר ברמת גן.

<אבנר עורקבי: היום רוצים לעשות לקחת את המתחם הזה להפקעות.

<אבנר עורקבי: במקום הזה, ברמת עמידר, יש משפחות נכים שרתוקים לכיסא גלגלים שמסרבות להתפנות מהמקום.

<אבנר עורקבי: אז מה, גם תעשה עליהן את האכיפה הזאת ותוציא אותן מהמתחם?

<אבנר עורקבי: אני רואה לפי החוק שיש התייעצות עם הציבור, כלומר, עם ציבור הדיירים.

<אבנר עורקבי: אנחנו לא ראינו אצלנו התייעצות עם ציבור הדיירים.

<אבנר עורקבי: אין הסכמה של ציבור הדיירים.

<אבנר עורקבי: יש פורום של רמת עמידר שמתנגד לכל התכניות האלה אבל הולכים להעביר את התכניות מעל הראש של התושבים.

<אבנר עורקבי: אני רואה בחוק הזה עוד דבר והוא שרוב מיוחס מבין בעלי הדירות יתקשר בעסקת פינוי בינוי.

<אבנר עורקבי: איזה רוב מיוחס?

<אבנר עורקבי: אנחנו לא יודעים מי זה הרוב המיוחס הזה וכמה אחוזים.

<אבנר עורקבי: בעבר אלה היו שמונים אחוזים.

<אבנר עורקבי: כמה אחוזים כאן?

<אבנר עורקבי: הוועדה המייעצת, בעמוד 13 לחוק, הורכבה מהרבה נציגי ממשלה אבל אין אף נציג ציבור או נציג התושבים שיכול להשפיע על מנת להסיר את כל הדברים הרעים שנעשים בתכניות.

<אבנר עורקבי: בקיצור נמרץ, מה שעושים אצלנו ברמת עמידר, הולכים להחליט לנו מעל הראש, להוציא את האנשים מהדיור, להפקיע מהם את הדירות, להפקיע מנכים רתוקים לכיסאות גלגלים את הדירות שלהם ולזרוק אותם לא יודע לאן.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: חגית ואחריה רמה.

אלי כהן: בשעה 2:30 מתחילה השדולה.

<חגית סיגאווי: אני רוצה להעלות שתי סוגיות לגבי הקריטריונים של החד הוריות.

<חגית סיגאווי: בגלל שהן מקבלות מזונות, וזה נקרא השתכרות מבחינת משרד השיכון, לא עושים את החישוב הזה שביטוח לאומי עשה הפרדה של קצבאות.

<חגית סיגאווי: זה אומר שחד הורית יכולה לקבל רק קצבה אחת, או מזונות או שהיא עובדת או נכות וזהו.

<חגית סיגאווי: אי אפשר לקבל גם הבטחת הכנסה וגם מזונות.

<חגית סיגאווי: חד הורית שיש לה שלושה ילדים, מן הסתם היא מקבלת מזונות של 3,500 שקלים ומעלה ואז אוטומטית היא לא זכאית להשלמת הכנסה.

<חגית סיגאווי: כאן היא נופלת בקריטריונים של משרד השיכון והיא לא זכאית לבית, גם אם יהיו לה עשרה ילדים או 12 ילדים.

<חגית סיגאווי: אין השלמה – את לא זכאית.

<חגית סיגאווי: זאת בעיה ראשונה שחייבים לפתור אותה.

<חגית סיגאווי: בעיה שנייה היא לגבי זוגות כמוני.

<חגית סיגאווי: אני הייתי צריכה שנתיים שלמות לחיות על 2,700 שקלים כדי להיות זכאית לקורת גג.

<חגית סיגאווי: הייתי צריכה לחיות על תרומות, לבכות בפייסבוק שאין לי אוכל בבית, רק בשביל להיות זכאית לקבל קורת גג.

<חגית סיגאווי: למה?

<חגית סיגאווי: למה הזוגות צריכים לעבור את זה?

<חגית סיגאווי: הבנו את העניין הזה שאין דירות, בסדר, אין דירות, אבל יש סיוע שהוא מוגדל והוא יכול להציל הרבה משפחות מהרחוב.

<חגית סיגאווי: לפחות בזה קצת יעזרו לחד הוריות.

<חגית סיגאווי: בואו נדבר על החד הוריות שמקבלות 1,100 שקלים סיוע או במקרה הכי גרוע יכולות גם לגבי 890 שקלים כי יש להן ילד אחד.

<חגית סיגאווי: איזה דירה הן ישכרו עם הסכומים האלה?

<חגית סיגאווי: אני חושבת שהקריטריונים האלה של הביטוח הלאומי, לפני שש שנים הביטוח הלאומי שינה את הקריטריונים שלו, משרד השיכון היה צריך גם הוא לשנות את הקריטריונים שלו.

<חגית סיגאווי: אי אפשר להמשיך עם הקריטריונים האלה כשהם בכלל לא מדברים עם ביטוח לאומי.

<חגית סיגאווי: אני קיבלתי סירוב לפני שנתיים כי אני לא מקבלת הבטחת הכנסה במשך שנתיים ואני בכלל מקבלת מזונות.

<חגית סיגאווי: איפה כאן ההיגיון?

<חגית סיגאווי: על מה?

<חגית סיגאווי: אף אחד לא קשור אחד לשני.

<חגית סיגאווי: אני חושבת שאתם, בגלל שכל כך אכפת לכם מהנושא של דיור ציבורי, בבקשה, תדרשו למען החד הוריות האלה שגם כך סובלות וחיות מכלום.

<חגית סיגאווי: הן צריכות לחיות עם 3,200 שקלים ובסכום הזה לממן את הבית שלהן, את האוכל שלהן, את ההוצאות שלהן ואז אומרים להן שיש להן גם 1,170 שקלים סיוע בזמן שהן שוכרות דירה ב-2,500 שקלים וזאת דירה שלושה חדרים בקומה אחרונה ללא מעלית.

<רן נלמד: אפשר לתת לה תשובה כי יש מענה.

<רן נלמד: את יכולה לקבל דיור ציבורי.

<רמה דהן: אני מגיעה מבלוק 8 דרך בית לחם בירושלים.

<רמה דהן: בעשרת הימים האחרונים קיבלנו הודעה שהבית הולך לפינוי בינוי.

<רמה דהן: דיירת עמידר שגרה 37 שנים בדיור הציבורי, עומדת בכל הקריטריונים ואני מרגישה שהייתי כלב שמירה.

<רמה דהן: אני פגועה, אני מלאת חרדות.

<רמה דהן: לא סתם אין כאן דיירים מהבניין שלנו חוץ מנעמי וזה משום שכולם בחרדה.

<רמה דהן: קיבלנו שני מכתבים בעשרת הימים האחרונים שעמידר דורשת מאתנו להתפנות ולחתום אתם חוזה חדש לפיו אין לנו כל זכויות, שרוצים להעביר אותנו מהדירה.

אלי כהן: יצא מכתב תיקון.

<רמה דהן: יצא מכתב תיקון.

<רמה דהן: אלי, אתה איש יקר ואני מאמינה בך ואתה יודע שאני מאמינה בך ובדרך שלך.

<רמה דהן: במכתב החדש כתבו לי שאם אני רוצה להתפנות לדיור מוגן, לבית זקנים ב-120 אלף שקלים, שזה מאוד מעליב ופוגע.

<רמה דהן: זה מאוד מאוד פוגע ומעליב.

<רמה דהן: אני חיה בפחדים.

<רמה דהן: כל הבניין שלנו לא יודע מה לעשות ואנחנו עומדים חסרי אונים מול עמידר.

<רמה דהן: אני הגעתי לכאן ממש בזעקה ולא בצעקה.

<רמה דהן: בזעקה אלי, שתעשו משהו.

<רמה דהן: יש לנו שני מכתבים ביד.

<רמה דהן: גם הראשון וגם המתוקן, המכתב המתוקן לא נותן לי תשובות.

אלי כהן: אנחנו אמרנו כאן והבטחנו שאנחנו נסייע.

אלי כהן: אני אומר שוב שהמסמך המתוקן שיצא סותר את המכתב הקודם.

אלי כהן: לא הבנתי איפה הוא לא נתן מענה.

<רמה דהן: הוא לא נתן לי מענה בזה שכדאי לכם לרכוש את הדירות.

<רמה דהן: מהפחד שלי שיעבירו אותי או שיגלו אותי - - -

אלי כהן: לא יגלו.

אלי כהן: לא יגלו אף אחד.

<רמה דהן: אומרים שמוכנים לתת לנו לקנות.

<ליליאן סירקיס: אני מעיריית ירושלים.

<ליליאן סירקיס: גם המכתב המתוקן בעצם בא ומציע לדיירים לצאת מהדירות שלהם, שיבואו ויקבלו דירה חדשה כדי שלא יעברו איזשהו תהליך של עזיבה ושל מעבר.

אלי כהן: אנחנו ביקשנו שהדבר הזה לא יהיה.

אלי כהן: יש חוזר מפורש.

אלי כהן: לגבי המסמך הראשון, את צודקת, הוא היה בניגוד לסיכומים והייתה כאן התנצלות של משרד הבינוי על המסמך הראשון.

אלי כהן: נתנו להם עשרה ימים ותוך חמישה ימים הם הוציאו תיקון.

<ליליאן סירקיס: המכתב החדש הוא על אותו בסיס, שצריך לצאת מהדירה.

אלי כהן: אמרנו שלא ניתן לכך את ההסכמה.

אלי כהן: אגב, אני ראיתי את המסמך החדש והוא עונה על הצרכים.

אלי כהן: נשמע את חגי ממשרד השיכון.

תמר זנדברג: אלי, האם אפשר להעביר את המסמך החדש לחברי הוועדה?

אלי כהן: חגי ידבר דקה ויגיב.

אלי כהן: לאחר מכן חבר הכנסת חנין.

<חגי טולדנו: לא ראיתי את המסמך עצמו שיצא.

<חגי טולדנו: אפשר להפיץ אותו לכולם.

<חגי טולדנו: בכל מקרה, מה שמובהר שם ומה שהיה אמור להיות מובהר שם זה שכל האפשרויות מונחות לפתחם: לרכוש את הדירה, לעבור לדיור מוגן, לבחור דירת דיור ציבורי אחרת בעיר.

<חגי טולדנו: כל האפשרויות מונחות לפתחם.

תמר זנדברג: חוץ מהאפשרות אותה רצינו, לחזור בחזרה לאותה דירה.

תמר זנדברג: מי ישלם להם את שכר הדירה בתקופת הביניים?

<חגי טולדנו: המדינה.

<נעמי אסג'ר: זה פינוי בינוי.

<נעמי אסג'ר: אמורים להרוס את המתחם הציבורי ואז לפנות את כל הדיירים כולל דיירי עמידר.

<נעמי אסג'ר: זה לא מצוין במסמך.

<נעמי אסג'ר: כשפונים לעמידר, זה כלום.

אלי כהן: חגי, אני מבקש שתהיה בקשר עם הגברת מלשכת הרווחה בעיריית ירושלים.

אלי כהן: עכשיו מתחיל יום הדיור הציבורי, אחרון הדוברים בנושא הזה יהיה חבר הכנסת דב חנין.

אלי כהן: לאחר מכן אנחנו עוברים להקראות.

אלי כהן: בשעה 2:30 מתחיל פורום הדיור הציבורי.

דב חנין: תודה לך אדוני היושב ראש.

דב חנין: רבותיי, הדיון בוועדה הזאת הוא אחד הדיונים החשובים שמתקיימים ביום הדיור הציבורי והסיבה לכך היא שבוועדה הזאת נדונה תכנית, מהלך ממשלתי עצום ממדים לשינוי בערים ובישובים אצלנו.

דב חנין: מה שנקרא התחדשות עירונית, זה מהלך ענקי.

דב חנין: למהלך הזה יש הרבה מאוד יתרונות.

דב חנין: יש לו הרבה יתרונות אבל יש בו גם סכנה מאוד גדולה.

דב חנין: אנחנו כולנו בעד רכבת אבל אנחנו נגד זה שהרכבת תדרוס אנשים.

דב חנין: ואנחנו נגד זה שהדיור הציבורי ייפגע בצורה אנושה על ידי המהלך הזה.

דב חנין: יש כאן כמה בעיות.

דב חנין: יש בעיה אחת של דיירי הדיור הציבורי הקיימים.

דב חנין: גברתי הציגה זאת והתמונה שאת תיארת, ממש מסמנת לנו בדיוק איך נראית הבעיה הזאת.

דב חנין: בדיוק.

דב חנין: אנחנו היינו צריכים את התיאור שלך כדי לראות איך זה נראה מזווית הראייה של הדייר או הדיירת.

דב חנין: מקבל מכתב בוקר בהיר, לא ברור מה, לא ברור מי, מתחיל לחיות בפחדים, לא יודע מה, לא יודע איך.

דב חנין: כל המצב הזה הוא מצב בלתי אפשרי וצריך למנוע אותו.

דב חנין: יש שאלה יותר גדולה.

דב חנין: אנחנו בדיונים קודמים שקיימנו בוועדות אחרות של הכנסת מדברים היום על מיליון בני אדם בישראל שלא יכולים להתחרות בשוק השכירות ובשוק הקנייה.

דב חנין: הם לא יכולים.

דב חנין: שוק השכירות מטורף, שוק הקנייה בלתי אפשרי ויש מיליון בני אדם שצריכים דיור ציבורי בישראל.

דב חנין: הפתרונות שיש לנו נורא מעטים.

דב חנין: חסרות דירות בצורה דרמטית.

דב חנין: אני עוד לא מדבר על זה שאני הייתי רוצה שישראל תהיה כמו הולנד, שם 32 אחוזים מהאנשים חיים בדיור ציבורי.

דב חנין: באוסטריה חיים 23 אחוזים בדיור ציבורי.

דב חנין: אני רוצה להגיד לכם שהולנד ואוסטריה הן מדינות עם שיעורי עוני יותר קטנים מאלה שיש לנו.

דב חנין: זאת אומרת, אם שם יש דיור ציבורי בהיקפים כל כך גדולים, מה צריך אצלנו.

דב חנין: איך זה מתחבר לדיון הזה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, זה האתגר הגדול שלך, אנחנו חייבים לשלב בצורה אינטגרלית בתוך ההתחדשות העירונית את הדיור הציבורי, קודם כל הדיור הציבורי הקיים ודיירי הדיור הציבורי הקיימים, אבל הרבה יותר מזה.

דב חנין: גברתי דיברה על עשרה אחוזים, ואני אומר שאנחנו צריכים הרבה יותר מעשרה אחוזים לדיור ציבורי כדי שנגיע לשלושים אחוזים כמו בהולנד מסך כל הדירות שהן דירות של דיור ציבורי.

דב חנין: צריך חלק מאוד משמעותי מההתחדשות העירונית ללכת להתחדשות חברתית, לדירות של דיור ציבורי וחברתי.

דב חנין: תודה רבה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: מר ראובן אברג'יל.

<ראובן אברג'יל: אני רגיל אחת לשנה או אחת לכמה זמן שיש לנו איזה טקס כזה, יום מרוכז בנושא מסוים ואחר כך אנחנו עוד פעם חוזרים למחילות שלנו ושם אנחנו דוגרים על הפצעים שלנו.

<ראובן אברג'יל: אני רוצה לברך אותך כשר השיכון הבא.

אלי כהן: עוד מוקדם.

<קריאה: שר הכלכלה.

<ראובן אברג'יל: מדינת ישראל קיבלה החלטה אסטרטגית לחסל את הדיור הציבורי מלפני עשרות שנים.

<ראובן אברג'יל: אני חושב שמדינת ישראל היום, ממשלת ישראל, צריכה לקבל החלטה אסטרטגית להחזיר את הדיור הציבורי למקומו הטבעי והנכון.

<ראובן אברג'יל: אני מכבד את כל ההתלהבות הזו שיש כאן מסביב לשולחן, אבל רמה סיפרה עכשיו על הנושא של פינוי בינוי.

<ראובן אברג'יל: גם אני דייר עמידר, גם אני גרתי במתחם לא רחוק ממנה וכבר שנים רבות שם מנסים לפנות את האנשים.

<ראובן אברג'יל: אני חושב שמשרד השיכון היום צריך לעמוד לצד האנשים האלה שבמשך שנים רבות חיים בסלאמס הזה, בתת דיור.

<ראובן אברג'יל: העבירו אותי משם בגלל שתנאי הדיור שלי היו גרועים.

<ראובן אברג'יל: העבירו אותי לדירה בארמון הנציב, אני דייר עמידר, ובמשך חמש שנים אחרי שעברתי מהדירה הזנוחה, כפעיל ציבור, כאיש ציבור, כמחנך, חמש שנים גרתי בדירה שכל חודש הביוב התפרץ פנימה.

<ראובן אברג'יל: הייתי ישן בלילה, אחרי שבאתי עייף מהעבודה, בבוקר קם לדירת חרצף.

<ראובן אברג'יל: החרה צף.

<ראובן אברג'יל: ממש כך.

<ראובן אברג'יל: אני קם בדחילו ורחימו, עוזב את החדר.

<ראובן אברג'יל: אני רוצה להגיד לכם שלפני חודש דיברתי ברשת ג' וסיפרתי את הסיפור, וראו זה פלא.

<ראובן אברג'יל: כל עמידר התייצבה אצלי בבית ושיפצו את הבית לתפארת מדינת ישראל.

דב חנין: הכול אפשרי, אבל צריך לצעוק חזק.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: שלמה מנור, אחרון הדוברים.

<שלמה מנור: אני פעיל חברתי בבקעת אונו.

<שלמה מנור: אני מגדיר את עצמי כצייד דירות של עמידר שנעלמות מהשוק.

<שלמה מנור: דיברו כאן על חוסר של כסף ותקציבים.

<שלמה מנור: אני שואל את עצמי איפה יהדות העולם.

<שלמה מנור: למה שמדינת ישראל לא תקבע ותעשה פרויקט יחד עם יהדות ארצות הברית לגיוס כספים?

<שלמה מנור: מדובר ב-3,000 דירות שזה בערך שלושה מיליארד שקלים.

<שלמה מנור: מדינת ישראל תנפיק אגרות חוב לטובת המשקיעים האמריקאים, יהדות ארצות הברית, והריבית תבוא מתוך תשלומי השכירות כאשר מדינת ישראל תהיה ערבה לאגרות חוב אלה ובאמת הכול ישולם כמו שצריך.

<שלמה מנור: אנחנו נותנים ליהדות ארצות הברית הנחה ויש לנו אנשים מצוינים שיכולים לעשות את זה כמו השגריר בארצות הברית שהוא איש מפלגתך.

<שלמה מנור: אני הייתי מציע לאדם כמו ירון זליכה, שאני מאוד מחשיב את דעתו, להיות שותף בכל הסיפור.

<שלמה מנור: דבר שני.

<שלמה מנור: הבת שלי גרה בהולנד, ברוטרדם.

<שלמה מנור: מספר חודשי ההמתנה הוא חמישה-שישה חודשים לדיור ציבורי.

<שלמה מנור: היא גרה ברוטרדם, לא רחוק מהעיר עצמה.

<שלמה מנור: לגבי נושא של פינוי בינוי.

<שלמה מנור: יש בלגן לא נורמלי.

<שלמה מנור: אני עוקב אחרי דירות ועקבתי אחרי הדירות בפרויקט של מצלאווי בקרית אונו וגיליתי שדירות עברו מבניין לבניין בלי שבכלל מישהו ידע שהן נמצאות שם.

<שלמה מנור: יש חוסר מעקב על כל הנושא של הדיור הציבורי בתוך פינוי בינוי.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: תודה לכולם.

אלי כהן: אנחנו נתחיל בהקראות.

<תומר רוזנר: אדוני, אנחנו בעמוד 22 למעלה.

<תומר רוזנר: נעבור עכשיו על שני נושאים.

<תומר רוזנר: בנוסף לכך יש כמה תיקונים טכניים.

<תומר רוזנר: הנושא הראשון עליו נדבר הוא היטל השבחה.

<תומר רוזנר: בנושא של היטל השבחה מוצע הסדר שבעצם מממש החלטת ממשלה עתיקה שעדיין לא מומשה והיא מאפשרת מדרגה נוספת של פטור חלקי.

<תומר רוזנר: היום המצב הוא שאפשר לתת פטור מלא מהיטל השבחה.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, זה משחק סכום, או אפס היטל השבחה או היטל השבחה מלא.

<תומר רוזנר: מוצע לאפשר מדרגה נוספת של פטור חלקי של מחצית מהיטל ההשבחה וכך בפרויקטים שיש בהם אפשרות לתת רק פטור חלקי, זה ייתן תמריץ לרשות המקומית להסכים לפרויקט באופן שהיא תקבל מחצית מהיטל ההשבחה.

<תומר רוזנר: הנושא השני הוא הקרן להתחדשות עירונית שהוקמה במסגרת חוק רשות מקרקעי ישראל.

<תומר רוזנר: מוצע כאן להעביר חלק מתקבולי הרשות לאותה קרן להתחדשות עירונית, להגדיר ולשפר את הגדרת המטרות שלה ואת סדרי עבודתה בעקבות השינויים במבנה הרשות להתחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: לאחר מכן יש מספר תיקונים טכניים שנובעים מהתיקונים הקודמים שנעשו.

<גלעד קרן: כמו שאתם רואים, יש שני נוספים לפסקה (6), לעניין היטל ההשבחה עם שינויים מסוימים בין הנוסח שמציעה הוועדה לבין הנוסח שמציעה הממשלה.

<גלעד קרן: אני אקריא את הנוסח שאנחנו מציעים כוועדה.

<גלעד קרן: מכיוון שיש נוסח של הממשלה יותר מעודכן מזה שמופיע בפניכם, אני מציע שנציג הממשלה יציג את הנוסח עת יעירו את הערותיהם.

<גלעד קרן: (6) בתוספת השלישית, בסעיף 19(ב)(2), בסופו יבוא "ואולם השרים האמורים רשאים, בהסכמת הרשות המקומית הנוגעת בדבר, להכריז בצו כאמור כי בשל השבחה במקרקעין עקב אישור תכנית לפינוי בינוי במתחם פינוי בינוי כהגדרתה בסעיף 16 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית או תכנית במתחם להתחדשות עירונית, כהגדתו בסעיף 16א לחוק האמור, או הקלה מתכניות כאמור, תחול חובת תשלום היטל השבחה ששיעורו רבע ההשבחה".

<גלעד קרן: 23.

<גלעד קרן: תיקון חוק רשות מקרקעי ישראל בחוק רשות מקרקעי ישראל – בסעיף 1 - אחרי ההגדרה "חוק המקרקעין" יבוא: ""חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית" – חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ה-2015".

<גלעד קרן: אחרי ההגדרה "קק"ל" יבוא: ""הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית – בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בסעיף 2ד - בסעיף קטן (א), במקום "במשרד הבינוי והשיכון" יבוא "ברשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: (א1) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "סיוע במימון תחזוקה ארוכת טווח של רכוש משותף במתחמי התחדשות עירונית ו עידוד הכללתו של דיור בהישג יד במתחמי התחדשות עירונית".

<גלעד קרן: (א2) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) כספי הקרן יבואו מהפרשה בשיעור של שני אחוזים, בכל שנה, מכלל הכנסות הרשות באותה שנה, ומכספים שהועברו לה לפי סעיף 2ג".

<גלעד קרן: בסעיף קטן (ג), במקום "שתאשר הממשלה או ועדת שרים מטעמה" יבוא "שיאשר השר".

<גלעד קרן: סעיף קטן (ד) – בטל.

<גלעד קרן: 24.

<גלעד קרן: תיקון חוק פינוי ובינוי (פיצויים) בחוק פינוי ובינוי (פיצויים) – בסעיף 1 - במקום ההגדרה "הוועדה להתחדשות עירונית" יבוא: ""הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית" – כהגדרתה בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: אחרי ההגדרה "חוק התכנון והבנייה" יבוא: ""חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית" – חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ה-2015".

<גלעד קרן: בהגדרה "מתחם פינוי ובינוי", במקום האמור בה במקום "לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה" יבוא "שטח שהוכרז כמתחם פינוי בינוי לפי סעיפים 16 או 16א לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בסעיף 2א - בסעיף קטן (א), במקום "ליושב ראש הוועדה להתחדשות עירונית" יבוא "למנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בסעיף קטן (ב), במקום "יושב ראש הוועדה להתחדשות עירונית" יבוא "מנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: 25.

<גלעד קרן: תיקון חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) בחוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה), בסעיף 6א – בסעיף קטן (א), במקום "ליושב ראש הוועדה להתחדשות עירונית כהגדרתה בחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2006" יבוא "למנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית כהגדרתו בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ה-2015 (בסעיף זה – מנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית)".

<גלעד קרן: בסעיף קטן (ב), במקום "ליושב ראש הוועדה" יבוא "למנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<תומר רוזנר: שני התיקונים האחרונים בשני החוקים האחרונים, אלה תיקונים טכניים שמעבירים את הסמכויות מיושב ראש ועדה שקיימת במשרד הבינוי והשיכון שהוא בעצם מנתב את התיקים לשמאים.

<תומר רוזנר: הסמכות לניתוב התיקים תעבור למנהל הרשות להתחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: זה תיקון יחסית טכנית.

<תומר רוזנר: התיקון כפי שאמרתי, בנושא של היטל השבחה, הוא לאפשר מדרגה נוספת של היטל ההשבחה והתיקון שבחוק רשות מקרקעי ישראל, כפי שאמרנו, אחד, מרחיב את המטרות של הקרן להתחדשות עירונית, קובע ששני אחוזים מהרחבות רשות מקרקעי ישראל יעברו אליה כמקור הכנסה ובעצם משנה את המבנה באופן שהסמכויות שהיו נתונות לוועדת השרים לפי החוק הקיים, תעבורנה לשר הבינוי והשיכון בהקשר של האחריות לקרן הזאת.

חיים ילין: אמרנו בחוק שאנחנו מעבירים משני אחוזים לארבעה אחוזים.

חיים ילין: נכון?

<תומר רוזנר: כרגע ההצעה היא שני אחוזים.

<תומר רוזנר: אתם יכולים להציע אחרת.

אלי כהן: לא היה כלום ועברנו לשני אחוזים.

חיים ילין: יש דברים שאני זוכר.

חיים ילין: היה כתוב משניים לארבעה אחוזים.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: החוק התחיל בלי כלום.

אלי כהן: אפס.

<תומר רוזנר: הצעת הוועדה היא שני אחוזים.

<תומר רוזנר: אתה יכול להציע הצעה אחרת.

חיים ילין: הקמנו קרן.

חיים ילין: אמרנו הבסיס.

<תומר רוזנר: בחוק רשות מקרקעי ישראל תוקן סעיף לפני כשנתיים שמקים את הקרן להתחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: הכנסות הקרן לפי החוק הקיים הן ממחיר שיווקים שלא עמדו ביעדים.

<תומר רוזנר: אם הממשלה קבעה יעדי שיווק שלא עמדו בהם, רק אז נכנסים כספים לקרן.

<תומר רוזנר: מכיוון שהממשלה לא קבעה יעדים ולא היו יעדים שלא קבעו בהם, אין בקרן הזאת כיום סכום כלשהו.

חיים ילין: יש מינוס.

חיים ילין: יש חובות.

<תומר רוזנר: יושב ראש הוועדה הציע לקבוע מקור ברור להכנסות הקרן שיהיה שני אחוזים מהכנסות.

<רן נלמד: זה בנוסף או במקום?

<תומר רוזנר: בנוסף.

<רן נלמד: זאת אומרת, אם אי פעם יהיו יעדים, יתכן - - -

אלי כהן: רגע.

אלי כהן: יהיה לך זכות דיבור.

חיים ילין: אני לא יודע על איזה סכומים מדובר.

חיים ילין: אני לא יודע, אחרי שנעשה את ההתחדשות – וראינו או תם בחיפה, הלוואי על כל אחד שיקבל דירה כזאת, מה המשמעות של קפיצת המדרגה מבחינת הבית שהיה להם, מבחינת אחזקה, לבית הזה.

חיים ילין: אנחנו לא יודעים את הכמויות.

חיים ילין: יכול להיות ששני אחוזים מספיקים והם מעל ומעבר ויכול להיות שלא.

חיים ילין: דיברנו על מימון של עובדת סוציאלית קהילתית, על פרויקטור, על משכורות שצריכות לצאת מאותו מקום כי אם זה לא יצא משם, זה לא יצא משום מקום.

חיים ילין: לכן אני מציע שלא נקבע עכשיו את האחוזים אלא שמישהו יביא נתונים.

אלי כהן: אני חושב שעוד יהיו דיונים מול משרד האוצר ויכול להיות שהם יבואו בהצעה אחרת לסכום אחר.

אלי כהן: אנחנו נעשה סבב ונשמע הערות לסעיפים שהוקראו עד עתה.

<שרון קרני כהן: עמותת במקום.

<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים איזושהי פרוגרסיביות בהצעה ולא הקצאה גורפת של שני אחוזים כי ההכנסות משתנות.

<תומר רוזנר: זאת הצעה לקרן.

<שרון קרני כהן: מרשות מקרקעי ישראל, זה מעולה.

<שרון קרני כהן: מהם צריך לקחת.

חיים ילין: איך את יודעת שזה מעולה?

חיים ילין: לפי מה את יודעת ששני אחוזים זה מעולה?

<שרון קרני כהן: רשות מקרקעי ישראל יש אחת.

<שרון קרני כהן: אני לא יודעת.

חיים ילין: אל זה הדיון.

<שרון קרני כהן: בסדר.

<שרון קרני כהן: חוסר הבנה.

<שרון קרני כהן: רציתי להציע פרוגרסיביות.

<רן נלמד: את לא יודעת מה יהיו ההוצאות ולכן את לא יכולה לתכנן מה יהיו ההכנסות.

<עטרת חן הורוביץ: לא ברור כאן שמדובר ברשות מקרקעי ישראל.

<עטרת חן הורוביץ: אם אפשר לשנות את זה שמדובר בהכנסות הרשות לרשות מקרקעי ישראל, כדי שזה יהיה ברור.

אלי כהן: יש הגדרה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: עורך דין זמרת.

<יהודה זמרת: אחרי שגורמי הממשלה, אלה שאמורים להיות הממשלה, יאמרו את התיקון שלהם, נתייחס.

<יהודה זמרת: הממשלה קיבלה החלטה להעביר את הסמכות מהממשלה וועדת שרים למליאת הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

<יהודה זמרת: לגבי השימוש בקרן, סעיף (ב), מתוך הבנה שמעבירים מהממשלה למליאה שמיוצגת בה כל הממשלה ובעצם אין טעם לחזור ולדון.

<יהודה זמרת: עכשיו אני רואה שהממשלה, בלי שאני מכיר החלטת ממשלה כזאת, החליטה להעביר את הסמכות הזאת לשר בודד.

<יהודה זמרת: זה מה שעשיתם.

<עינת גנון: יש לנו התייחסות גם לכך.

<יהודה זמרת: אני לא מכיר החלטת ממשלה כזאת אבל התקבלה כרגע החלטה על ידי מישהו להעביר את הסמכות מגוף קולגיאלי מסוים שמכיל בתוכו את כל הגורמים, היה אמור לגוף קולגיאלי אחר שמכיל את כל הגורמים וכל הנציגים, אבל זה עבר לשר בודד.

חיים ילין: אתמול מישהו מונה ליושב ראש רפא"ל.

חיים ילין: תסיק את המסקנות.

אלי כהן: גברת עינת גנון.

<עינת גנון: הנוסח שהממשלה מציעה לעניין היטל ההשבחה הוא כדלקמן: שר הפנים ושר הבינוי והשיכון, בהסכמת הרשות המקומית, רשאים לקבוע לגבי תכנית הכוללת מתחם פינוי בינוי כהגדרתו לפי סעיף 16 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית כי היטל ההשבחה יעמוד על 25 אחוזים.

<עינת גנון: שר הפנים ושר הבינוי והשיכון, בהסכמת הרשות המקומית רשאים לקבוע פטור מלא מהיטל השבחה לגבי תכנית כאמור בסעיף קטן (א).

<עינת גנון: בתכנית הכוללת מתחם פינוי בינוי לפי סעיף 16א לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, רשאים השרים בהסכמת הרשות המקומית לקבוע כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) ובלבד שנקבע לגבי התכנית כי תחת שיעור היטל ההשבחה הקבוע בחוק היא אינה עומדת בתנאי כדאיות כלכלית.

<עינת גנון: הסכמת הרשות המקומית בנוגע לקביעת שיעור היטל השבחה כאמור בסעיפים (א) עד (ג) לעיל, תינתן קודם למועד קבלת ההחלטה בתכנית בוועדה המקומית ולא תהא ניתנת לשינוי אלא ככל שחלו שינויים מהותיים עד לאישור התכנית שיש בהם להביא לשינוי בהערכת כדאיותה הכלכלית.

<עינת גנון: זה לעניין הנושא של היטל השבחה.

<תומר רוזנר: מעבר להבדלי הניסוח שהם הבדלים שאני מניח שניתן לגשר עליהם.

<תומר רוזנר: כפי שאמרתי בתחילה, היום החוק מאפשר לשר הפנים ולשר הבינוי והשיכון, בהסכמת הרשות המקומית, לתת פטור מלא.

<תומר רוזנר: או פטור מלא או לא פטור בכלל.

<תומר רוזנר: שני הנוסחים שמונחים לפניכם מציעים שאפשר יהיה לתת פטור חלקי.

<תומר רוזנר: במקום שהיטל ההשבחה יהיה מחצית ההשבחה כפי שהוא היום, יהיה היטל של רבע השבחה, כלומר, 25 אחוזים.

<תומר רוזנר: זאת ההצעה.

<קריאה: יש עוד היבטים בהצעה.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: אני לא רוצה פרשנויות.

<תומר רוזנר: כפי שאנחנו יודעים יש לנו שני מסלולים, מסלול רשויות מקומיות ומסלול מיסוי.

<תומר רוזנר: במסלול רשויות מקומיות אין הבדל בין הצעות הממשלה להצעות הוועדה.

<תומר רוזנר: לגבי המסלול השני שהוא מכונה מסלול מיסוי שהוא בעצם מסלול שהיזמים הפרטיים מקדמים אותו והממשלה, באמצעות כיום הוועדה להתחדשות עירונית ובעתיד באמצעות הרשות להתחדשות עירונית, נותנת את ברכתה לאותם פרויקטים.

<תומר רוזנר: משעה שכך, אנחנו מציעים שיחול אותו מנגנון.

<תומר רוזנר: השרים יוכלו בהסכמת הרשות המקומית לתת פטור חלקי, פטור מלא או לא לתת פטור בכלל מהיטל ההשבחה.

<תומר רוזנר: הממשלה מציעה לכבול את שיקול דעתם של השרים במידה מסוימת ולאפשר את הדבר הזה רק במצבים בהם הוכח שאין כדאיות כלכלית לפרויקט.

<תומר רוזנר: אנחנו חשבנו שלא צריך לעשות את הכבילה הזאת במסגרת החוק, השרים יוכלו להפעיל את שיקול דעתם, אנחנו סומכים על השרים שיוכלו להפעיל את שיקול דעתם וגם לשקול את השיקול הכלכלי.

<תומר רוזנר: בשני המקרים כמובן נדרשת הסכמת הרשות המקומית הנוגעת בדבר וזה ברור.

<תומר רוזנר: סעיף קטן (ד) שהוקרא על ידי נציגת הממשלה, הוא לא מופיע בנוסח שלנו ואפשר לקבל אותו.

<תומר רוזנר: הוא בעצם קובע שמשעה שרשות מקומית נתנה את הסכמתה לפטור המלא או החלקי מהיטל ההשבחה, היא לא יכולה לחזור בה כדי לתת ודאות גם לדיירים וגם ליזמים לגבי משטר המס שיחול על הפרויקט שלהם.

<תומר רוזנר: אלה ההבדלים.

<עינת גנון: הממשלה מתנגדת לסעיף 2(ד) בחוק רשות מקרקעי ישראל.

<עינת גנון: הוועדה הציעה להוסיף לתכליות הקרן להתחדשות עירונית גם סיוע במימון תחזוקה ארוכת טווח והכללת דיור בהישג יד.

<עינת גנון: אנחנו סבורים שהמטרה העיקרית של הקרן היא לעודד התחדשות עירונית בפריפריה.

<עינת גנון: אם נוסיף עוד ועוד משימות לאותם כספים שלהבנתי לא יהיו רבים, בסופו של יום אנחנו לא נוכל לממש את התכלית שבעיני היא הראויה ביותר וזה סיוע ליישובי הפריפריה.

<תומר רוזנר: אני רוצה להבהיר לנושא הפריפריה עליו את מדברת.

<תומר רוזנר: אם יצטרכו לתת סיוע לדיירים שלא יוכלו לעמוד בהוצאות התחזוקה החדשות, אנחנו בעצם לא אומרים איפה.

<תומר רוזנר: אם היא תרצה במסגרת אותו סיוע שהיא נותנת לפריפריה, שמן הסתם יתכן ששם יהיה דווקא קושי יותר גדול לדיירים לשלם את הוצאות התחזוקה החדשות, אנחנו מאפשרים לה במסגרת המטרות האלה לסייע גם לאותם דיירים, אם הם יצטרכו, בין אם זה בפריפריה ובין אם זה במקום אחר, לסייע להם בנושא התחזוקה.

<תומר רוזנר: במאמר מוסגר.

<תומר רוזנר: הצבענו על כך שנושא התחזוקה הוא אחת הבעיות העיקריות של הפרויקטים האלה שלא ניתן לה מענה במסגרת ההצעה הנוכחית כי המענה מורכב ודורש עבודה נוספת.

<תומר רוזנר: אחד המענים הזמניים לנושא הזה הוא באמת לקרן הזאת את האפשרות לסייע בנושא הזה.

<עינת גנון: מיד מעין תתייחס לשני האחוזים.

<עינת גנון: אני רוצה להוסיף לסעיף קטן (ג) לאותו סעיף של הקרן: "במקום האמור בסעיף קטן (ד) יבוא: השר יקבע בהתייעצות עם הוועדה המייעצת תקנות בעניין סדרי הפעלת הקרן, תפקידי הקרן לשם מימוש מטרותיה ודרכי הוצאת כספי הקרן".

<עינת גנון: הסעיף האחרון שאנחנו רוצים.

<עינת גנון: הממשלה מבקשת לבטל רק את סעיף קטן (ו) באותו סעיף של הקרן.

<אסתי ורהפטיג בס: יש חובת דיווח בחוק הזה.

<אסתי ורהפטיג בס: מדובר על דיווח על כספי הקרן והחוק הזה מכונן את חובת הדיווח של הרשות להתחדשות עירונית ולכן לא צריך את זה כאן.

<עינת גנון: לא צריך את סעיף קטן (ד).

<תומר רוזנר: אין בעיה.

<תומר רוזנר: אפשר להכניס את חובות הדיווח הפרטניות לגבי הקרן שם.

<תומר רוזנר: אין שום בעיה.

<מעין נשר: אנחנו מצטרפים לדברי משרד השיכון לנושא המטרות הנוספות שהוספתם לכספי הקרן.

<מעין נשר: כרגע המטרות שכתובות בחקיקה מדברות על התכלית של קידום הפרויקטים של הסיוע לשדרוג המרחב הציבורי, שיפוצים וחידוש מבנים, וגם כתבנו בחוק שהרשות תגבש פתרונות לנושא התחזוקה.

<מעין נשר: לבוא עכשיו ולהגיד שכספי הקרן ישמשו לנושא תחזוקה, אנחנו נכנסים כאן להוצאות השוטפות של הפרטים בסיוע מקרן שמגיעה ממכירות הקרקע.

<מעין נשר: זה נשמע לנו הולך צעד אחד קדימה ולא מה שהדבר הזה נועד לו מלכתחילה ואנחנו לא חושבים שיש לזה מקום.

<מעין נשר: באמת כמו שאמרה עינת, זה יפגע במטרות העיקריות של השימוש בכספים האלה.

<מעין נשר: תומר, אמרת קודם שאין יעדים.

<מעין נשר: הממשלה הגדירה יעדים השנה.

<תומר רוזנר: רק היא לא מקיימת את חובת הדיווח לכנסת.

<מעין נשר: 2,300 יחידות.

<מעין נשר: היא פרסמה את זה בהחלטת ממשלה.

<תומר רוזנר: היא חייבת לדווח לכנסת.

<מעין נשר: זה מפורסם.

<תומר רוזנר: אז מה?

<תומר רוזנר: החוק קובע הוראה מפורשת.

אלי כהן: מעין, יש לך עוד התייחסות קצרה?

<מעין נשר: כן.

<מעין נשר: הנושא של סעיף הכספים.

<מעין נשר: אמרתי את זה בעבר ואני אגיד את זה שוב.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שהקצאת הכספים להתחדשות עירונית צריכה להיות מה שנקרא מעל השולחן בהחלטה של הממשלה, בסדרי העדיפויות שלה, כשהיא קובעת את תקציב המדינה ואז היא באה לאשר אותו כאן בכנסת.

<מעין נשר: הדרך הזאת של הקצאה של כספים של רשות מקרקעי ישראל דרך קרן שמעבירה לרשות, זאת הקצאה שכובלת את ידיה של הממשלה ובעצם אם הממשלה אומרת שזה מה שחשוב כרגע, להקצות יותר או פחוות להתחדשות עירונית, היא צריכה לקבל את ההחלטה הזאת מעל השולחן ולהקצות את זה בסדרי עדיפויות שלה בתקציב.

<מעין נשר: לכן אנחנו חושבים שהסעיף הזה לא נכון שייקבע כאן בחוק.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: רן מלמד.

אלי כהן: אחריו חבר הכנסת ילין ואחריו חבר הכנסת אשר.

<רן נלמד: אני יכול לקבל את מה שמשרד האוצר ומשרד השיכון אמרו לגבי הנושא של הקרן, אבל אז אני שואל את עצמי או מחזיר את עצמי לסעיפים שעוסקים בשיפוי של דיירי הדיור הציבורי שימשיכו להתגורר במתחמים ושם בפירוש כתוב "תוספת הוצאות הניהול והתחזוקה של הרכוש המשותף בגין דירות חדשות לא תושת על בעלי הדירות והדיירים האחרים בבית המשותף.

<רן נלמד: שר הבינוי והשיכון ושר האוצר יקבעו את דרכי המימון של תוספת ההוצאות כאמור".

<רן נלמד: לי נראה שהדבר הכי פשוט הוא להעביר את זה דרך הקרן, כי אם אנחנו נחכה עד שייקבעו דרכי מימון אחרות, אנחנו יכולים להגיע ל מצב שבינתיים דיירים עוד ייכנסו לחובות ויופנו להליכים משפטיים, והכול בגלל שלא דאגו לתהליך הזה לפני כן.

<רן נלמד: אני חושב שצריך לקשור בין שני הדברים ושלפחות המימון התחזוקתי הזה של דיירי הדיור הציבורי, אם לא התכוונו למשהו אחר, חייב כן להישאר בתוך הקרן.

חיים ילין: מעין, אני הפתעתי ובאמת אני אומר את זה.

חיים ילין: הופתעתי לגבי הקרן כי אנחנו כאן דנים כל הזמן על הנושא הזה ודנו בו מתחילת הדרך.

<מעין נשר: מתחילת הדרך הבהרנו שאנחנו מתנגדים.

חיים ילין: בסדר.

חיים ילין: סוף סוף אנחנו יכולים להתעמת.

חיים ילין: עד עכשיו הסכמנו כמעט על הכול.

חיים ילין: אנחנו דיברנו על שלושה גורמים שהם בבסיס התקציב של הקרן: הראשון, כל הנושא של אחזקה של הדירות.

חיים ילין: השני, דיברנו על כך שאם אנחנו רוצים שהתהליך יהיה מהיר ויהיה ליווי לאותם אנשים שלא מבינים או שחותמים או שעושים כל מיני דברים מתוך לחץ – והיה דיון שלם על זה, על העובד הסוציאלי הקהילתי.

חיים ילין: הנושא השלישי הוא הפרויקטור עצמו.

חיים ילין: הפרויקטור עצמו שבדרך כלל צריך לייצג את האזרחים, את בעלי הדירות שעכשיו מפנים אותם ואמרנו מי יטפל בנכה וכולי.

חיים ילין: אמרנו שיש מקור ואל תיקחו את המקור הזה כי אם אתם לוקחים את המקור הזה, לדעתי כל החוק הזה ייפול והוא ייפול על דברים קטנים ועל אגורות.

חיים ילין: לכן אני חושב שטוב שיש קרן וטוב שרמ"י שם שני אחוזים.

חיים ילין: שלושה או ארבעה, כאן צריכה להיעשות עבודה.

חיים ילין: הנושא של היטל השבחה.

אלי כהן: חבר הכנסת ילין יחליף אותי בעשר הדקות הקרובות.

אלי כהן: (היו"ר חיים ילין)

חיים ילין: בסדר.

חיים ילין: דרך אגב, אני עושה עכשיו הצבעות ואתה נשאר כאן עוד שמונה שנים.

חיים ילין: היטל השבחה.

חיים ילין: לדעתי לא כולם מודעים למשמעות של היטל השבחה לגבי הרשות.

חיים ילין: היטל השבחה לגבי הרשות, אלה אותם כספים שהרשות מקבלת אחוזים קטנים מתוך כל העסקה שבדרך כלל הרשות משלימה או שמה את המצ'ינג לבניית גנים, בתי ספר ומעונות יום.

חיים ילין: מעין, תקשיבי טוב כי אני עכשיו גם היושב ראש וגם מדבר, אני מה שנקרא בועט את הקרן והולך לנגוח.

חיים ילין: אם זה כך, ראש הרשות שיוותר על הכסף הזה, הוא צריך להבטיח לעצמו שבתוך התקצוב הכול כלול, כמעט כמו בתורכיה.

חיים ילין: זה אומר שעושים פינוי בינוי, שקל אחד לא יוצא מהמועצה או מהעירייה, שהגנים אותו דבר, שהשצ"פים נעשים מתוך אותו תקציב.

חיים ילין: מאיפה יבוא הכסף?

חיים ילין: זה הייעוד של קרן השבחה.

חיים ילין: יש כאן חקיקה לגבי קרן השבחה שאפשר באישור שר להשתמש עד עשרה אחוזים לפרויקטים חינוכיים אבל כולו הולך על תכנון ובינוי.

חיים ילין: זאת החקיקה שיש במדינת ישראל.

חיים ילין: אתם רוצים עכשיו לבוא להגיד שאין היטל השבחה?

חיים ילין: בבקשה, אז תשימו מקור אחר.

<תומר רוזנר: רק בהסכמת הרשות.

חיים ילין: אני אומר עכשיו משהו שהוא לא סימפטי.

חיים ילין: אני לא סומך על כל ראשי הערים וראשי המועצות ותסתכלו טוב טוב מי נמצא היום בחקירה בנושאים האלה.

חיים ילין: לכן אני אומר שאם יש וטו לראש הרשות, יש וטו אבל אני לא חושב שזה צריך להיות כך.

<תומר רוזנר: זה לטובת הרשויות.

<מעין נשר: אפשר להסביר?

חיים ילין: אני מבין מצוין מה זה היטל השבחה.

חיים ילין: ההסכמה של ראש הרשות, קחו כדוגמה - סתם אני נותן כדוגמה – את אשכול.

חיים ילין: כשהחליפו אותי, נכנס חדש לעסקה, מה הוא מבין בכלל מהחיים שלו?

חיים ילין: הוא עוד לא יודע כלום.

חיים ילין: תאמיני לי שהוא עוד לא יודע ואני יודע מה יקרה שם.

חיים ילין: למקומות האלה אני חותר.

חיים ילין: אני חושב שאסור לוותר על היטל ההשבחה.

חיים ילין: אני חושב שזה חלק מהעסקה.

חיים ילין: אני חושב שראש הרשות יודע לעשות הכי טוב ואני מבקש בחקיקה שאם יש ויתור על היטל השבחה, אז משרד השיכון ומשרד האוצר – שתיכן יושבות כאן – צריכים לתקצב את הפרויקט גם החינוכי של גני ילדים ושצ"פים ומעונות יום מתוך אותו תקציב של פיני בינוי.

חיים ילין: אם לא, אסור לוותר על היטל השבחה.

יעקב אשר: היום לפי החוק לא חייבים היטל השבחה.

יעקב אשר: (היו"ר אלי כהן)

אלי כהן: נכון.

אלי כהן: צודק חבר הכנסת אשר.

חיים ילין: כך או כך צריך מקור לדבר הזה כי אחרת נמצא את עצמנו במצב שהילדים צריכים לנסוע קילומטרים לבית ספר או לגני ילדים וזה לא מה שעשינו.

חיים ילין: עד עכשיו הכול היה בסדר, אבל הוספנו עוד אלף משפחות לשם.

יעקב אשר: אני רוצה להעיר לסעיף אחר.

יעקב אשר: לא הייתי מתחילת הדיונים בחוק, אבל לגבי הנושא הזה של הוועדה המייעצת.

יעקב אשר: הבנתי שבהתחלה החוק התחיל עם מועצת הרשות ונציגי הממשלה והפך לוועדה מייעצת.

אלי כהן: נכון.

יעקב אשר: מה שחסר לי כאן, ואני לא מדבר בשם משרד או בשליחות משרד אלא מתוך הניסיון שלי, זה נציג של משרד החינוך וזאת טעות גדולה.

יעקב אשר: אני חושב שבתוך ועדה מייעצת כזאת שמדברים על התחדשות עירונית, הימצאותו של מישהו של משרד החינוך דרושה כי הרי יש הרבה השלכות.

יעקב אשר: הרבה פעמים אתה מקבל החלטה על פינוי והיטל השבחה, הכול בסדר, אבל אף אחד לא מסתכל וחושב מה קורה מבחינת זה שהשכונה הזאת תהיה מוקמת ובנויה מבחינת נושא של שטחי ציבור, במיוחד חינוך.

יעקב אשר: אם זה מעון או דברים קטנים, אלה דברים שאפשר למצוא להם פתרונות בשימושים חורגים, ואפילו גם גני ילדים, אבל בתי ספר זה דבר אחר.

יעקב אשר: אם זה לא יהיה בהכנה ובהתייעצות מוקדמת עם משרד כזה, אני חושב שאם נסתכל על משרד התחבורה, כל אחד מבין שמדובר בגישה, דרכי גישה, תכנית תחבורתית וכולי, איכות הסביבה אני גם מבין, אבל חינוך זה MUST ואני לא אומר את זה בשליחות של אף משרד.

יעקב אשר: אין לי שום אינטרס במשרד החינוך אלא אני מדבר כראש רשות לשעבר.

<תומר רוזנר: בינתיים עוד אין לך.

יעקב אשר: בינתיים עוד אין לי אבל נראה מה יהיו החילופים עכשיו ואולי עוד ייפול לנו משהו.

יעקב אשר: אדוני, אני ממליץ מאוד לצורך העניין שחבר ועדה מייעצת יהיה גם נציג משרד החינוך.

אלי כהן: נשקול את זה בחיוב וברצינות.

אלי כהן: נבקש מהיועץ המשפטי לבדוק מול הממשלה.

אלי כהן: הערות נוספות לסעיפים שהוקראו.

<שרית דנה: הערה אחת קטנה לנוסח שעינת הקריאה.

<שרית דנה: אני לא מניחה שהייתה כוונה אבל יש הבדל אחד בין הנוסח שהוועדה הקריאה לבין הנוסח שעינת הקריאה והוא להגדרת התכנית.

<שרית דנה: בנוסח שמוצע על ידי הוועדה נאמר תכנית לפינוי בינוי, קרי, תכנית שהיא פינוי בינוי.

<שרית דנה: בנוסח שהקריאה עינת שהוא גם הנוסח שמופיע כאן, נאמר התכנית הכוללת מתחם לפינוי בינוי.

<שרית דנה: עלול להשתמע מכך שאם התכנית כוללת מתחם פינוי בינוי אבל גם שטח אחר, גם עליו אפשר להחיל הנחה בהיטל השבחה.

<שרית דנה: זאת לא הייתה הכוונה.

<שרית דנה: אני לא חושבת שזאת כוונת הממשלה ואנחנו מבקשים כך לנסח את זה.

אלי כהן: ההערה במקומה.

<יהודה זמרת: לא התקבלה החלטה מה אנחנו עושים עם הסיפור של התכנית של הקרן.

<קריאה: החלטת הממשלה התקבלה כבר?

<יהודה זמרת: הממשלה מתכנסת.

אלי כהן: ברשותכם, אני מפסיק את כל הסוגיה הזאת בתוך הממשלה.

אלי כהן: תשבו ואם לא, אנחנו חברי הכנסת נחליט.

<יהודה זמרת: אני חוזר להערה הקודמת כי לא ראיתי מה הייתה ההחלטה.

<יהודה זמרת: הסעיף היום אומר שקרן התחדשות עירונית תפעל למימוש מטרותיה בהתאם לתכנית רב שנתית שתאשר הממשלה וועדת שרים מטעמה.

<יהודה זמרת: הייתה הצעה שזה יעבור לוועדה בין משרדית אבל כרגע זה בעצם עבר מהממשלה ועכשיו התכנית הזאת לא נוגעת למשרד א' או ב'.

<יהודה זמרת: התחדשות עירונית היא הרבה יותר רחבה.

<יהודה זמרת: מדברים כאן על השקעות, חינוך, רווחה, כל המכלול הרחב של התחדשות עירונית ולא בכדי הייתה ועדה קולגיאלית.

<יהודה זמרת: לשים את זה כרגע על שר אחד, זה לא מה שהממשלה החליטה עליו וזה מעלה שאלה שפחות ראויה לדיון.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אנחנו ממשיכים.

<יהודה זמרת: לגבי היטל השבחה.

<יהודה זמרת: יש כאן מה שנקרא – לא ראיתי את הנוסח כולו אבל אני מדבר על העיקרון שלו – קביעת שיקול הדעת של הרשות המקומית.

<יהודה זמרת: הרשות המקומית מקבלת החלטה.

<יהודה זמרת: לצערנו פרויקטים כאלה הם לא פרויקטים של שש שנים.

<יהודה זמרת: כבר דיברנו על שש שנים ועוד שש שנים.

<יהודה זמרת: כאשר הרשות המקומית נותנת את הפטור מהיטל השבחה כי במתחם מסוים באזור בתל אביב היו ערכי קרקע מסוימים בשנת 1999 ובשנת 2000 ואמרו להם שמונה שנים וערכי הנדל"ן שם טסו כמו שאף אחד לא התחיל, והרי ההיתכנות הכלכלית, זאת המטרה שאנחנו רוצים כדי להצמיח את הפרויקט.

<יהודה זמרת: אתה מגיע למצב מסוים והרשות המקומית אומרת שכיום אין הצדקה לתת פטור אבל יש הצדקה לתת פטור חלקי.

יעקב אשר: אבל אתה חייב ודאות.

יעקב אשר: מה יעשה ראש רשות?

יעקב אשר: הוא יאמר לו שיתחיל.

<יהודה זמרת: אני נמצא במצב שבו רשות מקומית נכבלת.

<יהודה זמרת: הרי היינו בהסכמי הגז, בסיפור הידוע של כבילת שיקול הדעת לא לשנות רגולציה.

<יהודה זמרת: אם היה מדובר כאן על שש שנים והייתי יודע שיש לי תקופה, נתת החלטה, תקיים אותה שש שנים ואז אני יודע, הרווחת, הפסדת, קבל את ההחלטה.

<יהודה זמרת: התכניות משתנות ואנחנו גם מתחילים עם תכנית שהתחילה בהיקף כזה ובא היזם ואמר שהוא צריך הרבה יותר, הוא לוקח יותר, והשינויים חלים בכל המקומות האלה.

<יהודה זמרת: לכבול את שיקול דעתה של הרשות כאשר טרם התחילה התכנית היא כבר מתחייבת בלי מגבלה ל-12 שנים, ל-15 שנים, כשהיא לא יכולה לסטות מההחלטה שלה, זאת כבילת שיקול דעת לא ראויה בעינינו.

<עינת גנון: יש לכך מענה בסעיף 2.

<יהודה זמרת: לא.

<יהודה זמרת: אתם אומרים אלא אם חלו שינויים מהותיים.

<יהודה זמרת: את הדבר המשפטי הזה, חלו שינויים מהותיים, לא חלו שינויים מהותיים, כי הרי רשות, אם לא חלו, היא לא תשנה.

<יהודה זמרת: יש לה השקפת עולם משלה ומדיניות ואני אומר לכבול את שיקול דעתה, לא קיים היום.

<יהודה זמרת: זה נלקח בחשבון.

<יהודה זמרת: הרשויות לא משנות כל כך מהר את עמדתן אבל לבוא ולכבול בשיקול הדעת ולא לאפשר את זה או לאפשר את זה בדברים כאלה, זה להכניס תסבוכת משפטית שאני חושב שהיא לא נכונה לגופה.

<עינת גנון: דווקא בעניין זה יש החלטת ממשלה ברורה.

אלי כהן: ברשותכם, ההתנצחות בין משרדי הממשלה, תמצאו את הזמן לכך.

אלי כהן: תיפגשו ותוכלו לדון ביניכם.

אלי כהן: אנחנו ממשיכים.

<תומר רוזנר: אנחנו עוברים לחלק האחרון של הצעת החוק בו אנחנו מטפלים בנושא של הקלות במיסוי מקרקעין.

<תומר רוזנר: הקלות כאלה קיימת כבר היום בהוראות שנקבעו בחוק מיסוי מקרקעין ובחוקי הוראת שעה כאלה ואחרים.

<תומר רוזנר: בשיתוף פעולה עם רשות המסים מוצעת כאן חבילה של הקלות נוספות שיאפשרו עידוד נוסף של הממשלה ודחיפה של הפרויקטים האלה.

<תומר רוזנר: קודם כל, מאריכים את הוראות השעה שעומדות לפקוע בסוף השנה הנוכחית, מאריכים אותן בתקופה נוספת, נדמה לי של חמש שנים.

<תומר רוזנר: בתקופה שמופיעה בהצעת החוק שנדמה לי שהיא חמש שנים אבל אני לא חותם על כך.

<תומר רוזנר: החידוש השני המשמעותי הוא בכך שהפטור ממס שבח מקרקעין לפרויקטים של תמ"א 38 יוענק לא רק לזכויות שניתנות לפי התכנית עצמה אלא גם לזכויות שנגזרות מתכניות נוספות שחלות במתחם בכפוף לאותן מגבלות מקסימום שקבועות כבר כיום במסגרת החוק.

<תומר רוזנר: גם בנושא של פינוי בינוי, השינויים שאתם תראו, חלקם את שינויים טכניים בעקבות מעבר דירה של הוועדה המייעצת מחוק התכנון והבנייה ומחוק מיסוי מקרקעין לחוק הרשות, וגם הארכת תקופת התחולה.

<תומר רוזנר: אם יהיו לכם שאלות, אני מציע שיוכלו לתת הסברים אנשי רשות המסים.

<תומר רוזנר: אנחנו חשבנו בשלב מסוים שצריך לתקן גם את חוק מס ערך מוסף אבל אני מציע שנציגי רשות המיסוי יסבירו כי לדעתם אין צורך בתיקון הנוסף אבל חשוב שזה יוסבר לפרוטוקול.

<גלעד קרן: אנחנו בעמוד 24.

<גלעד קרן: 26.

<גלעד קרן: תיקון חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) בחוק מיסוי מקרקעין – בסעיף, 49יט(א) 0 בהגדרה "יחידת מגורים", במקום "לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה" יבוא "לפי סעיף 16 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית התשע"ה-2015 (בפרק זה – חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית)".

<גלעד קרן: בהגדרה "יחידה אחרת", במקום "לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה" יבוא "לפי סעיף 16 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בהגדרה "מתחם פינוי ובינוי", במקום "לפי הוראות סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה" יבוא "לפי הוראות סעיף 16 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בהגדרה "מתחם פינוי ובינוי במסלול מיסוי", במקום "לפי הוראות סעיף 49כח" יבוא "לפי הוראות סעיף 16א לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בסופו יבוא: "הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית" ו"מנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית" – כהגדרתם בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: סעיף 49כח – בטל.

<גלעד קרן: סעיף 49ל - בסעיף קטן (א), בהגדרה "מתחם להתחדשות עירונית", אחרי "לחוק התכנון והבנייה" יבוא "כנוסחו ערב ביטולו בסעיף 22 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, השתע"ה-2015".

<גלעד קרן: בסעיף 49לג(א), המלים "עד גובה שוויין של זכויות הבנייה כאמור" – יימחקו.

<גלעד קרן: בסעיף 49לג1(א), המלים "עד גובה שוויין של זכויות בנייה כאמור" – יימחקו.

<גלעד קרן: בסעיף 49לו2, בכל מקום במקום "ב2' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016)" יבוא "כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021".

<גלעד קרן: 27א.

<גלעד קרן: תיקון חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 62 – הוראת שעה) בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקן מס' 62 – הוראת שעה), התשס"ח-2008, במקום סעיף 3 יבוא: "3.

<גלעד קרן: הוראת שעה סעיף 31ב לחוק מס ערך מוסף, כנוסחו בחוק זה, יחול על מתן שירותי בנייה לפי תכנית החיזוק שנעשתה בתקופה שמיום ט' באייר התשס"ה (18 במאי 2005) ועד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021)".

<גלעד קרן: 27ב.

<גלעד קרן: שמירת דינים אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין אחר.

<גלעד קרן: 28.

<גלעד קרן: תחילה, תחולה והוראות מעבר תחילתם של סעיפים 16א, 22 ו-24 עד 27, למעט סעיף 26(ג) ו-(ד), חמישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה (בסעיף זה – המועד הקובע).

<גלעד קרן: (א1) סעיפים 49לג ו-49לג1(א) לחוק מיסוי מקרקעין, כנוסחם בסעיף 26 לחוק זה יחולו על מכירת זכות נמכרת כמשמעותה בסעיפים האמורים, שיום המכירה שנקבע לגביה על פי חוק מיסוי מקרקעין חל מיום הפרסום של חוק זה ואילך.

<גלעד קרן: צווי הכרזה או הכרזות הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך שניתנו, הוארכו או חודשו לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה כנוסחו ערב ביטולו בסעיף 22 לחוק זה והכרזות הממשלה שניתנו לפי סעיף 49כח(ג) לחוק מיסוי מקרקעין כנוסחו ערב תיקונו בסעיף 26 לחוק זה, שהיו בתוקף ערב המועד הקובע, יראו אותן כאילו ניתנו בידי השר, ויחולו לגביהן הוראות סעיף 16 או סעיף 16א לחוק הרשות הממשלתית לפי העניין ובלבד שתקופת תוקפה הכוללת של הכרזה שניתנה לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה ערב ביטולו כאמור לא תעלה על התקופות הקבועות בסעיף האמור.

<גלעד קרן: הליכים לעניין מתן צו הכרזה, הארכתו או חידושו לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה, כנוסחו ערב ביטולו בסעיף 22 לחוק זה, שטרם הסתיימו, וכן בקשות להכרזה על מתחם פינוי ובינוי במסלול מיסוי לפי סעיף 49כח לחוק מיסוי מקרקעין, כנוסחו ערב תיקונו בסעיף 26 לחוק זה, אשר הטיפול בהן ט רם הסתיים לפני המועד הקובע, יראו אותן כהליכים או בקשות שהתקיימו לפי סעיף 16 או 16א לחוק זה, לפי העניין והטיפול בהם יימשך לפי הוראות הסעיפים האמורים.

<גלעד קרן: תקנות שהותקנו לפי סעיף 49כח לחוק מיסוי מקרקעין כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, יראו אותן כאילו הותקנו לפי סעיף 16א, והסמכויות שהיו נתונות לוועדה בתקנות אלה, יהיו נתונות לוועדה המייעצת.

<גלעד קרן: הסמכויות שהיו נתונות לממשלה בתקנות אלה יהיו נתונות לשר.

<גלעד קרן: החלטות מקדמיות שניתנו על ידי הוועדה להתחדשות עירונית, יראו אותן כהחלטות שניתנו בידי מנהל הרשות.

<גלעד קרן: עד כאן.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו סיימנו.

אלי כהן: נעבור לסבב התייחסויות אחרון.

אלי כהן: אני רק רוצה לומר, ותומר, תקן אותי, אנחנו נפרסם נוסח מעודכן יותר והוא יעלה לאתר הוועדה.

אלי כהן: הנוסח יהיה לפחות 48 שעות באתר על מנת שנו כל לשמוע, לראות ולקבל מכם הערות.

אלי כהן: כמובן שיהיו דיונים גם עם הממשלה לצורך העניין, עם שתי הממשלות, גם עם ממשלת הפנים וגם עם ממשלת השיכון.

אלי כהן: בישיבה שלאחר מכן, אנחנו נדבר על ההסתייגויות ונעשה הצבעות.

<עטרת חן הורוביץ: אם אני מבינה נכון, אולי אני טועה אבל בסעיף 26(ד) עד (ו) מוצע שההקלות יחולו גם מכוח התמ"א.

<עטרת חן הורוביץ: למיטב הבנתי היום אין איזושהי הנחיה שיהיו פטורים כאלה לזכויות בנייה קיימות.

<עטרת חן הורוביץ: אני לא חושבת שיש הצדקה לפטור כי זה אומר שהרשות מצד אחד יש עליה יותר נטל של תושבים ומצד שני יש לה הכנסה.

<שרית דנה: לא.

<שרית דנה: זה מיסוי מקרקעין.

<אסתי ורהפטיג בס: אנחנו מבקשים איזשהו תיקון שאנחנו מתנצלים שלא היה קודם.

<אסתי ורהפטיג בס: הייתה הבנה פנימית ולכן לא כללנו אותו קודם.

<אסתי ורהפטיג בס: תיקון עקיף לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים.

<אסתי ורהפטיג בס: הנוסח, אותו העברנו לייעוץ המשפטי, הוא כלהלן: "בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בפרט 10 לתוספת הראשונה, בסופו יבוא: החלטה של רשות לפי חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית למעט החלטה של הממשלה"".

<תומר רוזנר: זה לא כזה טריוויאלי.

<תומר רוזנר: אנחנו צריכים לחשוב על זה.

<אסתי ורהפטיג בס: אנחנו חשבנו על זה.

<אסתי ורהפטיג בס: כדי שלא יוגש בג"ץ על כל החלטה אלא שזה ילך לבתי משפט לעניינים מינהליים.

<עינת גנון: אני רוצה לתת כדוגמה.

<עינת גנון: זה אמנם לא קשור ישירולת לחוק הזה אבל לא מזמן מינינו שמאי פינוי בינוי בהתאם לחוק פינוי בינוי (פיצויים) והוגשה עתירה כנגד המינוי לבג"ץ.

<עינת גנון: אנחנו לא חושבים שעתירות מסוג כזה על החלטות מינהלתיות, צריכות להגיע לבג"ץ.

<תומר רוזנר: לפחות לגבי הכרזות.

<תומר רוזנר: על פני הדברים, יש החלטות שאולי ראוי ומוצדק שיהיו בבית המשפט המחוזי, אבל הכרזות על מתחמים שהם בבחינת תקנות בנות פועל תחיקתי, שאלה שצריך לחשוב עליה.

<תומר רוזנר: זה לא פשוט.

<תומר רוזנר: אדון שפריר, שב כאן.

<תומר רוזנר: אני חייב להגיד לך שאנחנו בדיון אחרון לפני הצבעות ואתה אכן משקיע, שולח הערות, הן מגיעות לוועדה.

<תומר רוזנר: אני מברך על הירתמותך לנושא.

<יצחק שפריר: שתי הערות.

<יצחק שפריר: קודם כל, מבחינת הצבע בנוסח, אדום וירוק לא הולך טוב.

<עינת גנון: משרדי הממשלה מדפיסים על נייר ממוחזר.

<יצחק שפריר: הערה שנייה.

<יצחק שפריר: אני מבקש ממנהלת הוועדה שכאשר הטיוטה תתפרסם, שיודיעו לנו באי-מייל כמו שמודיעים לנו על זימון הוועדה.

<אריאלה מלכה: בהחלט.

<הילה שואף קולביץ: אני רוצה בכל זאת לחזור לסעיף לגבי כספי הקרן.

<הילה שואף קולביץ: הסתכלתי על ההגדרות וזה לא ברור כאשר כתוב הרשות.

<הילה שואף קולביץ: שם הרשות בלבד, זאת הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: זה בחוק אחר.

אלי כהן: זה חוק אחר.

<תומר רוזנר: זה תיקון עקיף.

<תומר רוזנר: תסתכלי בחוק רשות מקרקעי ישראל, יסבירו לך המשפטנים.

<הילה שואף קולביץ: אני מבינה אבל כבר ראינו שאפילו כאן היה איזשהו בלבול.

<הילה שואף קולביץ: זה סעיף מאוד מאוד חשוב שיש עליו מחלוקת עם הממשלה וחשוב שיהיה התקציב הזה וחשוב שיהיה ברור.

<הילה שואף קולביץ: אני לא רואה שום נזק בכך שזה יופיע כרשות עם מקרקעי ישראל כדי שלא יהיה בלבול בקרב אנשים שפחות מכירים את הנושאים של החוקים.

<הילה שואף קולביץ: זה סעיף שיש עליו מחלוקת ובקלות אפשר להתבלבל.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: יש עוד הערות?

אלי כהן: אין.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו סיימנו.

<תומר רוזנר: אני אשלים את מה שאמר יושב ראש הוועדה.

<תומר רוזנר: אנחנו בתקופה הקרובה, בשבוע הקרוב אני מקווה, נפרסם את הנוסח באתר הוועדה.

<תומר רוזנר: נוסח סופי בו יבואו לידי ביטוי הצעות הוועדה כפי שיובאו להצבעות.

<תומר רוזנר: חברי הכנסת והם בלבד יוכלו להגיש הסתייגויות להצעת החוק במסגרת הזמן שיקציב להם יושב ראש הוועדה, כפי שהוא אמר 48 שעות ואני מציע שזה יהיה מעט יותר אבל יושב ראש הוועדה יחליט.

אלי כהן: אין בעיה.

<תומר רוזנר: לאחר מכן יתקיים דיון בהסתייגויות ויתקיימו ההצבעות.

<תומר רוזנר: כלומר, השלב הסופי של הדיון בהצעת החוק ייפתח בכך שאנחנו נפרסם נוסח ולאחר מכן יוכלו חברי הכנסת להגיש את הסתייגויותיהם בכתב ואותן הסתייגויות שיוגשו, הן אלה שיובאו לדיון ולהצבעה בדיון המסכם.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: הישיבה נעולה.