ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 102, 2016-05-24 10:00

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים.

אברהם נגוסה: התכנסנו היום למפגש וישיבה עם ועדת הסנאט הצ'כי לעניין אזרחים צ'כים החיים מחוץ לצ'כיה.

אברהם נגוסה: אני מברך את כבוד שגריר צ'כיה בישראל, איבו שוורץ, ברוך הבא.

אברהם נגוסה: אני מבין שהוועדה בראשותך, סנטור ד"ר תומס גרוליק, עוסקת בטיפול בתושבי צ'כיה המתגוררים מחוץ למדינה, בשמירה על קשר עימם באמצעות הקמת בתי ספר וניהול אירועי תרבות וחינוך עבורם מחוץ למדינה, וכן בחינת האפשרות שהם יוכלו לבחור בבחירות.

אברהם נגוסה: כידוע לכם מנהלת מדינת ישראל קשר הדוק עם אזרחיה הבוחרים לחיות בחוץ לארץ ואנחנו מקווים שהם או ילדיהם יבחרו לחזור למדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אני אבקש מנציגי משרד העלייה והקליטה לדווח לכם היום על פעילותם למטרה זו בשיתוף משרד התפוצות.

אברהם נגוסה: נציג המשרד, מנהל תחום המאבק באנטישמיות ממשרד התפוצות, מתנצל, הוא נמצא בחוץ לארץ ולכן הוא לא משתתף היום, אנחנו ניתן לכם חומר באנגלית שהעבירו לנו.

אברהם נגוסה: אני מבקש להודות לכם בהזדמנות זו על היחס הטוב לו זוכים הישראלים החיים בצ'כיה.

אברהם נגוסה: יש לנו שני נציגים ממשרד העלייה והקליטה, הראשונה זו גב' אלה סבן, היא סגנית מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים.

אברהם נגוסה: לאחר מכן דוד הרמלין, גם ממשרד העלייה והקליטה, יציג בפנינו מצגת.

אברהם נגוסה: לפני שהם מציגים לנו אני אתן לחבר הכנסת נחמן שי, אם הוא רוצה להתייחס בנושא.

נחמן שי: לא, בוא ניתן לאורחים קודם.

אברהם נגוסה: השגריר איבו שוורץ, בבקשה.

<איבו שוורץ: (אומר דברים בשפה הצ'כית, להלן התרגום הסימולטני:) אני רוצה ממש בהתחלה, בפתיחה, באופן מאוד מקוצר לספר על הפרובלמטיקה המשותפת שלנו, הצ'כים והישראלים.

<איבו שוורץ: אני רוצה להגיד קודם כל תודה רבה ליושב ראש הוועדה, אדון גרוליק וכל הסנטורים שמתעניינים בנושא.

<איבו שוורץ: וגם אני מודה לכל חברי הכנסת וגם ליושב ראש הוועדה, שבאו וקיבלו אותנו בידיים פתוחות.

<איבו שוורץ: העניין של הדיאספורה ובני הקהילה משותפים בינינו, הרבה מאוד מהקהילה ממוצא יהודי יצאו מצ'כיה ועשו עלייה לארץ ישראל וכיום יש מגמה לגמרי חדשה שהרבה מאוד ישראלים דווקא עוברים לצ'כיה ויש לנו הרבה מאוד חברים שיש להם נישואים משותפים וכמובן החבר הכי טוב שלי נחמן יכול לדבר על כך.

<איבו שוורץ: ושוב תודה רבה לכולם ואני מאחל נסיעה מוצלחת למשלחת בארץ.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: סנטור תומס גרוליק.

<תומס גרוליק: (אומר דברים בשפה הצ'כית, להלן התרגום הסימולטני:) אז קודם כל אני רוצה להמשיך ולהגיד תודות לכולם.

<תומס גרוליק: אנחנו ועדה שקיימת משנת 1996.

<תומס גרוליק: בנוגע לדיאספורה שלנו, היא מאוד מיוחדת, זה בדרך כלל אנשים שגרו בסביבות הגבולות של צ'כיה, חוץ מסלובקיה ואוסטריה, זה מקרה מיוחד.

<תומס גרוליק: מדובר בדיאספורה של אנשים שברחו בתחילת המאה ה-19, במיוחד בשנת 1938, לפני מלחמת העולם השנייה.

<תומס גרוליק: הדיאספורה הצ'כית, יש לזה השלכות שליליות בגלל התעמולה הקומוניסטית שהייתה והכוחות הביטחוניים שרדפו אחרי האנשים.

<תומס גרוליק: היום אנחנו משתפים את האנשים ואנשים מאמינים שמי שעוזב את צ'כיה זה לאו דווקא משהו שלילי, זה לטובת כולם.

<תומס גרוליק: מאז 1989, מאז המלחמה שהייתה, עזבו בערך 250 תושבים את צ'כיה לחו"ל, לכן אנחנו מאוד מנסים ליצור קשר טוב עם התושבים שעזבו ואנחנו יודעים שממשלת ישראל מאוד משתפת פעולה בנוגע לזה.

<תומס גרוליק: כמובן שהפגישה בבית הכנסת היא הנקודה הכי חשובה בפגישה שלנו, אנחנו נפגשים עם בני העדה שלנו, הצ'כים שמתגוררים בארץ.

<תומס גרוליק: הספקתי לעיין במצגת שהכנתם, זה בדיוק הדברים שאני רוצה לדבר עליהם ואני רוצה גם להתעמק בהם אחר כך.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע מגב' אלה סבן.

<אלה סבן: בוקר טוב.

<אלה סבן: אני שמחה להיות כאן היום ואני חושבת שיש לנו הרבה מה לתרום לתהליך הזה שאתם מתעניינים בו.

<אלה סבן: משרד העלייה והקליטה אמון על הנושא של ישראלים בחו"ל ותושבים חוזרים בערך משנות ה-80.

<אלה סבן: אחרי מלחמת יום הכיפורים זיהו במדינה שהרבה ישראלים עוזבים את מדינת ישראל והחליטו שצריך לעשות עם זה משהו ומישהו צריך לשמור על קשר איתם ובעצם גם לשמור איתם על קשר שם וגם לנסות להחזיר אותם בסופו של דבר לישראל, כי האוכלוסייה הזאת מאוד חשובה לנו.

<אלה סבן: בהתחלה ראו באוכלוסייה הזאת כמי שנוטש את המדינה, אבל עם הזמן, כמו שנאמר כאן, גם במדינת ישראל הבינו שזה כבר כפר גלובלי אחד גדול וזה בסדר שאנשים יוצאים ועוזבים את מדינת ישראל, ללימודים ורילוקיישן וכל מיני דברים כאלה.

<אלה סבן: אנחנו עובדים בשני מישורים בתהליך של הישראלים בחו"ל, אנחנו שומרים איתם על קשר במהלך השנים וזאת על מנת גם שבני הדור השני והשלישי, יהיו להם קשר וזיקה למדינת ישראל.

<אלה סבן: אלה שמחליטים לחזור בתהליך החזרה, יש לנו קריטריונים, שתיכף הם יוצגו, לחזרה למדינת ישראל ומי שעומד בקריטריונים מקבל זכאויות כאלה ואחרות.

<אלה סבן: במהלך השנים מדינת ישראל החליטה גם על הטבות נרחבות יותר לתושבים חוזרים, לישראלים שחוזרים לארץ, בהחלטות ממשלה כאלה ואחרות, וזה בנוסף לחבילה הרגילה שאנחנו מעניקים לכל תושב חוזר.

<אלה סבן: אנחנו קראנו לזה מבצעים, היו שנים, לכבוד שנת ה-60 למדינה עשינו מבצע רחב לחזרה והיטבנו עם הישראלים שחוזרים לארץ, ואחרי זה היה עוד מבצע כזה, כאשר בהחלטות הממשלה אנחנו משלבים עוד משרדי ממשלה שנותנים גם הטבות לחוזרים.

<אלה סבן: אני לא ארחיב כרגע, דוד יציג את הקריטריונים מי הוא תושב חוזר ואיך אנחנו פועלים בארץ ובחו"ל.

<אלה סבן: אחר כך, אם יהיו לכם עוד שאלות, אני יכולה לדבר יום שלם על זה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מר דוד הרמלין, בבקשה.

<דוידי הרמלין: תודה רבה לכם.

<דוידי הרמלין: אדוני היושב ראש, לאורחים מצ'כיה תמיד יהיה קל לזכור את שמי, מכיוון שבצ'כיה יש גבינה מאוד פופולרית בשם הרמלין צ'יז.

<דוידי הרמלין: בכל מקרה אנחנו הכינונו עבורכם מצגת, אבל אני רוצה ראשית כל להודות ליושב ראש הוועדה על הכנסת האורחים ולכם שבאתם, וכמובן לצוות המקצועי של משרדנו, לגב' אלה סבן על הסיוע בהכנת התוכן של המצגת ולאגף מערכות מידע ואגף פרסום ומידע אצלנו במשרד על תרגום המצגת לאנגלית והכנתה בצורה גרפית כדי שתוכל לשמש אתכם גם לאחר הביקור לנוחותכם.

<דוידי הרמלין: לפני שנצלול לפרטים אני מבקש לומר גם, ברשותך, אדוני היושב ראש, באופן אישי שזה כבוד גדול עבורי להופיע מול משלחת מצ'כיה, היות שאני מעריץ מזה הרבה שנים את העם הצ'כי לנוכח ההיסטוריה שוחרת השלום והמרשימה שלו וזכיתי גם לבקר שם יותר מפעם אחת, גם כנער וגם כמבוגר.

<דוידי הרמלין: אני תמיד אשמח לחזור ולבקר, אבל כל עוד זה לא קורה אני שמח לפגוש אורחים צ'כים כאן בארץ.

נחמן שי: צריך לדבר טיפה יותר קצר, אז אפשר יהיה לתרגם את הכול, כי אמרת דברים מאוד חשובים.

<דוידי הרמלין: ראשית כל מי הוא למעשה תושב חוזר, מה הן ההגדרות של המשרד שלנו כשהוא בא וניגש לטיפול או להתמודדות עם האתגרים שהתחום הזה מזמן לנו.

<דוידי הרמלין: קודם כל מן הסתם מדובר באזרח או אזרחית ישראלים, אותו אזרח צריך להיות בגיל 17 לפחות, שהיה בעבר תושב ישראל, שהה בחו"ל שנתיים או יותר, כאשר לנושא הזה יש חריגים בנוגע למדענים וליזמים.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת עליזה לביא, היא יושבת ראש של אגודת הידידות הפרלמנטרית בין צ'כיה לישראל.

אברהם נגוסה: תודה שהצטרפת אלינו.

<דוידי הרמלין: מעבר לרצף השהות בחו"ל של שנתיים, כמובן אם מישהו שעונה לקריטריונים של תושב חוזר במשך התקופה הזאת מגיע לארץ לביקורים קצרים, הוא לא מאבד את הזכויות שלו להיות מוגדר כתושב חוזר, ובלבד שהשהות שלו כאן בארץ לא הייתה למעלה מארבעה חודשים ברצף.

<דוידי הרמלין: כלומר הקריטריונים לקבלת המעמד של תושב חוזר לא יכולים לחול על אדם שמחלק את חייו בין שני מקומות, אלא על אזרח ישראלי שמרכז חייו הוא מחוץ למדינה.

<דוידי הרמלין: כמובן שיש חריגים נוספים, אם אותו אדם שהה בחו"ל במסגרת שליחות של המדינה, או למשל אם אותו אדם שחל עליו הקריטריון כתושב חוזר קיבל שירותים אחרים מהמשרד שלנו בתור עולה, בתור מהגר למדינה.

<דוידי הרמלין: זאת אולי הזדמנות להסביר, כדי שיבינו את הקונטקסט, בקצרה את תחום האחריות הנוסף של המשרד שלנו.

<דוידי הרמלין: כידוע אחד מערכי היסוד של מדינת ישראל הוא קיבוץ העם היהודי בארצו ולכן כל מי שהוא חלק מקהילה יהודית בתפוצות או שאחד מהסבא או הסבתא שלו השתייך לקהילה יהודית זכאי לעלות לארץ מכוח חוק השבות.

<דוידי הרמלין: גם לאוכלוסייה הזאת, שהיא גדולה מאוד, המשרד שלנו נוקט בסיוע שהוא נרחב מדי בשביל לפרט אותו כאן.

<דוידי הרמלין: אני מסביר את העניין הזה כדי שתהיה ברורה הנקודה מדוע מי שקיבל כבר סיוע מאיתנו בתור מעמד של עולה, של מהגר למדינה, לא יכול לקבל במקביל סיוע כתושב חוזר אם זה לאחר זמן קצר.

<דוידי הרמלין: זאת אומרת אם הוא בא ועזב ואחר כך חוזר אחרי שנתיים, אי אפשר ליהנות מכפל תמיכה.

<דוידי הרמלין: ברשותכם, עכשיו נפרט את תחומי הסיוע העיקריים שלנו עבור התושבים החוזרים.

<דוידי הרמלין: אז קודם כל יש את הסיוע בתעסוקה, אנחנו משתדלים לסייע בהכשרה מקצועית, אנחנו מוודאים שלתושבים החוזרים תהיה לפחות את ההכנסה המינימלית הדרושה, אנחנו מסייעים להם בהליכי חיפוש ומציאת העבודה וסיוע מיוחד אנחנו מקדישים עבור אנשים שהמקצוע שלהם דורש רישוי, רגולציה מול רשויות המדינה, וכן אמנים וספורטאים.

<דוידי הרמלין: כמו כן הסיוע המיוחד שלנו, מעבר לסיוע הכללי, ניתן לאוכלוסיות של יזמים, של מדענים, וכן אנחנו נותנים תגבור לתלמידים, זאת אומרת לצעירים שמגיעים לארץ עם ההורים שלהם, שההורים הם תושבים חוזרים.

<דוידי הרמלין: במישור היותר בירוקרטי ופיננסי אנחנו שמים דגש מיוחד על סיוע באמצעות הטבות מכס ומיסוי וכן מי ששהה לפחות חמש שנים, מרבית הזמן בחו"ל, אנחנו מסייעים בכל ההתנהלות מול רשויות הביטוח הלאומי והרווחה.

<דוידי הרמלין: אבל הקשר שלנו עם האזרחים הישראליים בחו"ל הוא לא רק כשהם מגיעים לכאן.

<דוידי הרמלין: במקומות שבהם יש ריכוז גבוה של אזרחים ישראלים ששוהים דרך קבע בחו"ל אנחנו מתפעלים מה שנקרא בית ישראלי.

<דוידי הרמלין: ופה אני מבקש לחדד את ההבדל בינינו לבין משרד התפוצות.

<דוידי הרמלין: משרד התפוצות, ששלח פה את החומר לידיעתכם, אני בטוח שהוא מעמיק ומקצועי, נמצא בקשר עם הקהילות היהודיות, שהם מקומיים בתפוצות, ואנחנו, המשרד שלנו, משרד העלייה והקליטה בקשר עם התושבים שהם אזרחים ישראליים, לא רק יהודים בתפוצות בקהילה, אלא תושבים שיש להם אזרחות ישראלית והם בתפוצות.

<דוידי הרמלין: כיום פועלים 15 בתים ישראלים שנמצאים בצפון אמריקה, באירופה ובאזורים של ברית המועצות לשעבר, רוסיה ואוקראינה.

<דוידי הרמלין: התפקידים העיקריים של הבתים הישראליים הם קודם כל לשמור על קשר עם אותם ישראלים ועם בני משפחותיהם בעת שהותם בחו"ל.

<דוידי הרמלין: אבל לא רק קשר עם מדינת ישראל, אלא גם קשר אחד עם השני.

<דוידי הרמלין: מעבר לסיוע שכל תושב ישראלי בחו"ל יכול לקבל ממשרדנו, כאשר תושב ישראלי בחו"ל מחליט שהוא שוקל לחזור ארצה לפעמים התהליך הבירוקרטי של החזרה, כשהוא נעשה מול אותו בית ישראלי, מול האנשים שהוא מכיר מחיי היום יום, הוא יותר קל.

<דוידי הרמלין: אם כן אנחנו יכולים לראות פה במצגת את התהליך של השיבה ארצה.

<דוידי הרמלין: את כל הפרטים אתם תוכלו לראות בחומר הכתוב גם שלפניכם, אבל מעבר לבתים הישראליים יש את כל הנושא של העבודה מול הקונסוליה הישראלית, מבחינת בירוקרטיה, דרכונים, מעמד אישי וכו' וכמובן כל ההתנהלות המוקדמת בהסדרת הלימודים של הילדים של אותן משפחות, כאשר הם יגיעו לארץ.

<דוידי הרמלין: כמו שבנושא הזה חשוב להיערך מבעוד מועד ולא רק להגיע ארצה ואז להתמודד עם הבירוקרטיה תוך כדי הקשיים של המעבר אז גם בכל הנושאים של הביטוח הלאומי ורשויות הרווחה, גם בנושא הזה אנחנו מסייעים בהתמודדות עוד בחו"ל, לפני שהתושבים חוזרים לארץ.

<דוידי הרמלין: למעשה יש לנו בהקשר הזה, ובכך אנחנו נסיים את התצוגה הכללית, שני דברים עיקריים שהם לפני החזרה או תוך כדי החזרה.

<דוידי הרמלין: זה ראשית מיסוד הקשר או יצירת הקשר עם הסניפים המקומיים של המשרד שלנו באזור המגורים המיועד עוד לפני שהמעבר מתבצע והסדרת כל העניינים הבירוקרטים מול רשויות המשרד הישראלי, זה עוד נעשה בחו"ל.

<דוידי הרמלין: ולאחר החזרה נעשית האינטגרציה בפועל, לא רק מבחינת יצירת קשר, עם רשויות החינוך עבור הילדים, ועוד מוסדות של היום יום, כמו הביטוח הלאומי, כמו הסיוע בפועל מהמשרד שלנו והסדרת עניינים נוספים כמו מכס, רישיון נהיגה וכו'.

<דוידי הרמלין: ואנחנו רוצים לומר לכם תודה ומקווה שנוכל גם לסייע ואני בטוח שגם נוכל ללמוד מכם רבות.

<דוידי הרמלין: תודה לאדוני היושב ראש.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם, תודה שהצגתם לנו את הניסיון.

אברהם נגוסה: אני בטוח שהניסיון הזה יכול לעזור לשני הצדדים.

אברהם נגוסה: לפני שאני נותן לחברי הכנסת להתייחס נשמע את נציגת משרד ה - - -

עליזה לביא: אני יושבת איתם עוד מעט, אני אברך רק.

אברהם נגוסה: בסדר, בבקשה.

עליזה לביא: אני רוצה לברך אותך, תודה רבה על הרוח והמפגש, ולברך בברכת ברוכים הבאים את האורחים היקרים שלנו מהמדינה הידידותית ובאמת החמה שלנו, צ'כיה.

עליזה לביא: אני שמחה מאוד לעמוד בראש אגודת הידידות הפרלמנטרית ישראל-צ'כיה.

עליזה לביא: יש לנו הרבה מאוד פעילויות, ממש בראשית השנה ישבתי עם השגריר ועברנו על הביקורים ועל המשלחות ועל שיתופי הפעולה.

עליזה לביא: ברוך ה', יש לנו הרבה עבודה.

עליזה לביא: יש לנו הרבה במשותף בנושאים השונים, גם במסחר, גם בכלכלה, גם בעבר המשותף, שזה אחד הנושאים שאני גם מאוד עסוקה בהם, ואני יודעת שצ'כיה היא באמת ידידת אמת של ישראל.

עליזה לביא: אני אפגש עם החברים יותר מאוחר.

עליזה לביא: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: קודם כל אני רוצה לברך את השגריר ואת האורחים מצ'כיה ולהודות להם על הביקור בישראל.

נחמן שי: יש דמיון רב בין צ'כיה וישראל מהרבה בחינות, כולל הדאגה לאזרחים ישראלים או אזרחים צ'כים שיצאו מגבולות מדינת האם ומדינת האם רוצה לא לאבד את הקשר איתם ולשמור איתם על קשר, שני עמים קטנים, שתי שפות מיוחדות, שתי תרבויות מיוחדות ואין מאגרים בלתי נגמרים, אין יותר מדי אנשים מתאימים לפרופיל הזה, גם מהצד הצ'כי וגם מהצד הישראלי, שאפשר לוותר על האזרחים האלה.

נחמן שי: לכן ברור לי הרצון לחפש דרכים גם לשמור על קשר וגם, אם אפשר, להחזיר אזרחים, אם כי אנחנו חיים בעולם גלובלי וקשה מאוד לעצור אנשים, בעיקר צעירים, מלעבור ממקום למקום ולחיות קטעי חיים או זמנים מסוימים מחוץ לגבולות מדינתם.

נחמן שי: לנו, בישראל, זה אתגר גדול מאוד לא לאבד את הצעירים שלנו, בעיקר הצעירים שלנו שלמדו פה, התחנכו פה, רכשו מקצוע בדרך כלל ואנחנו השקענו בהם ואנחנו רוצים לראות אותם בחזרה בבית.

נחמן שי: לכן, כמו ששמעתם, משרדי הממשלה השונים מטפלים במשך שנים בשאלה איך אנחנו גם שומרים על קשר עם ישראלים שנמצאים בחו"ל וגם מנסים להחזיר אותם הביתה, אם אפשר.

נחמן שי: במקביל, כמו שציינה אלה, הגישה בישראל השתנתה מעט ואנחנו מכבדים גם מי שהחליט לחיות בחו"ל ויחד עם זאת אנחנו רוצים לשמור איתם על קשר, אולי הדור השני והשלישי וכן הלאה ירצה לחזור אל מה שאנחנו קוראים בית.

נחמן שי: אני אשמח גם לשמוע מהניסיון שלכם, איך אתם מנסים לקיים את הקשר הזה.

נחמן שי: יש לי בשבילכם, אם אתם רוצים, קייס סטדי, מאחר שהבן שלי, שהוא ישראלי, נשוי לילידת צ'כיה ושניהם חיים בניו יורק, אז אנחנו עכשיו, גם מדינת ישראל וגם ממשלת צ'כיה, ינסו לראות לאן הם יחזרו בסופו של דבר ומה יקרה איתם, לאן יבוא הנכד שלי בסוף לחיות.

נחמן שי: אז תהיה תחרות פה בין ממשלת צ'כיה לממשלת ישראל.

נחמן שי: תודה רבה עוד פעם על הביקור, ואם מותר לציין, אני רוצה להצטרף לדברי חברי, שבשבילנו צ'כיה תמיד הייתה מקום חם, קרוב ללב, עם הרבה הערכה והערצה לעם הצ'כי.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אם יש שאלות אפשר לשאול על החומר שהוצג.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<תומס גרוליק: (אומר דברים בשפה הצ'כית, להלן התרגום הסימולטני:) יש לנו מה ללמוד, קיבלנו הרבה מידע, ייקח לנו קצת זמן לעבד את הנתונים.

<תומס גרוליק: אני חייב להודות שהיססתי קצת לפני, בהכנה למפגש הזה, כי אני יודע שהפרובלמטיקה של העלייה מאוד - - - הצ'כים והישראלים.

<תומס גרוליק: אחרי שדיברתי עם השגריר הצ'כי ירדה לי אבן מהלב והחלטתי כן לבוא ואני חושב שזה מאוד מפתח את היחסים ואתם יכולים ללמד אותנו המון על עלייה.

<תומס גרוליק: גם אנחנו מפתחים את הקטע של החינוך בחו"ל, יש לנו 40 בתי ספר במקומות שיש ריכוזים גבוהים של צ'כים.

<תומס גרוליק: מאוד קשה לנו לשכנע את החברה הצ'כית שמי שעזב את צ'כיה הוא לא האויב שלנו, הוא עדיין התושב שלנו.

<תומס גרוליק: אני מאוד מקווה שמה שאנחנו נלמד היום יעזור לנו בעתיד לעבודה שלנו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יש שאלות?

<תומס גרוליק: דיברתם על יתרונות לתושבים חוזרים, איך זה מתבצע?

<אלה סבן: אני אגיד איך ומה.

<אלה סבן: בעיקרון תושב חוזר, כשהוא עונה על כל הקריטריונים שהצגנו קודם, הוא מגיע למשרד שלנו, מקבל תעודת תושב חוזר ואז מתאימים לכל תושב חוזר את החליפה שמתאימה לו ונותנים לו את ההטבות לפי הרשימה שנתנו קודם, אם מישהו מחפש תעסוקה, אם מישהו רוצה לפתוח עסק, כל אחד לפי הצרכים שלו.

<תומס גרוליק: תודה.

<איבו שוורץ: (אומר דברים בשפה הצ'כית, להלן התרגום הסימולטני:) בגלל שיש לי קריירה מאוד ארוכה בכוחות הביטחון אני הייתי מאוד שמח לדעת איך בודקים בדור השני אם התושב באמת במקור יהודי.

<אלה סבן: אנחנו בודקים את זה לפי האמא.

<דוידי הרמלין: אתה שואל אם הוא יהודי או ישראלי?

נחמן שי: זה לא בהכרח אותו דבר.

<איבו שוורץ: האם הוא יהודי.

<דוידי הרמלין: בנושא של התושבים החוזרים הקריטריון הוא אחד ויחיד, האם לאדם יש אזרחות ישראלית, בלי קשר לאתניות או לדת שלו.

<דוידי הרמלין: בתחום של העלייה, שזה תחום שונה מהדיון שלנו, בשמחה אנחנו עונים כמובן, אין שום בעיה, תהליך פתיחת תיק העולה, זאת אומרת בדיקת הזכאויות וכו', על פי רוב, יש יוצאים מן הכלל, זה באמצעות הסוכנות היהודית שהיא מטפלת בבדיקת השיוך של האדם לקהילה יהודית.

<דוידי הרמלין: גם פה חשוב לי לומר ולחדד שאנחנו לאו דווקא בודקים או לא רק או לא בהכרח בודקים את היהדות של המועמד לעלייה, מכיוון שבאופן כללי, ואני לא מדבר על יוצאים מן הכלל, הזכות לעלות לארץ מתבססת על חוק השבות, ועל פי הקריטריונים של חוק השבות הזכות ליהנות מהזכות הטבעית הילידית לעלות לישראל היא גם למי שאחד מהסבא או סבתא, מספיק אחד, ולא משנה סבא או סבתא, ואין פה שאלה דתית אם הוא יהודי לפי ההלכה או לא, אלא מספיק שאחד מהסבים או הסבתות השתייך לקהילה יהודית כדי ליהנות מהזכות הזו.

<דוידי הרמלין: אם היושב ראש אינו מתנגד שאני אומר עוד משפט בעניין הזה, מעבר לעניין הזה נשאלה פה שאלה לפי האמא או לא האמא.

<דוידי הרמלין: אז כששואלים סוגיות דתיות מי הוא יהודי זה רלוונטי מה דתה של האם, אבל לגבי שאלת הזכות לפי החוק לעלות מספיק שאחד מסבא או סבתא, ולא משנה מאיזה צד, לא משנה אם זה מצד האב או האם ולא משנה אם זה הסבא או הסבתא הוא יהודי.

<דוידי הרמלין: הדבר הזה הוא רפלקטיבי למה שאנחנו עברנו במהלך השואה באירופה וגם מחוצה לה, שהקריטריון לרדיפת היהודים היה מי שיש לו סבא או סבתא יהודי, זה הספיק.

<דוידי הרמלין: כך שלמעשה בשורה התחתונה כל מי שעשוי היה להיות נרדף לפי חוקי נירנברג של המשטר הנאצי, לא משנה היכן, זכאי לעלות לארץ מכוח חוק השבות אם המשפחה שלו השתייכה מתי שהוא לקהילה יהודית.

<איבו שוורץ: תודה רבה.

<איבו שוורץ: יש לנו מערכת מאוד דומה, שהיא מתייחסת לתושב חוזר.

<איבו שוורץ: יש לנו גם תכנית לאנשים שגרים מחוץ לצ'כיה והם ממוצא צ'כי, יש תהליך מקוצר שאחריו הם כן יכולים לגור בצ'כיה וגם לקבל אזרחות לאחר מכן.

<איבו שוורץ: כמו שהקולגה שלי אמר, זו סוגיה מאוד קשה, למשל באוקראינה 70% מ-100 מקרים זה זיוף של הבקשה, אבל עדיין אנחנו ממשיכים בפרויקט הזה ותומכים בו.

נחמן שי: איך הם פועלים כדי לנסות גם לשמור על קשר וגם להחזיר אזרחים צ'כים הביתה?

<תומס גרוליק: (אומר דברים בשפה הצ'כית, להלן התרגום הסימולטני:) קודם כל אני חייב לומר שאנחנו לא כל כך מצליחים בתהליך הזה, אבל מה שאני חושב זה שהרפובליקה הצ'כית חייבת להצהיר על כך שאנחנו מעוניינים בתושבים האלה.

<תומס גרוליק: השלב השני זה לקבל מידע נכון והשלב השלישי זה התקשורת שחשוב מאוד לפתח.

<תומס גרוליק: לשנה הזאת יש לנו כבר ועידה מתוכננת של מכון אתנולוגי, בוועידה הזאת משתתפים לא רק משרד החוץ הצ'כי, משתתפים משרד הפנים, משרד הבריאות וכל המשרדים שהם כן קשורים לנושא.

נחמן שי: יש מדיניות רשמית להחזיר או להציע לאזרחים צ'כים לחזור הביתה?

נחמן שי: (תרגום חופשי מאנגלית): שני אספקטים, האחד זה להישאר בקשר איתם, זה נחמד, אבל בנוסף להחזיר אותם הביתה, או לעזור להם, כמו שאנחנו עושים.

נחמן שי: אנחנו מציעים תכניות מיוחדות כדי לעזור לישראלים לחזור חזרה, זה פרו אקטיבי, זה לא רק לשלוח להם אימיילים.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה, היא גם חברה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

<דוידי הרמלין: ברשות

<דוידי הרמלין: כם, אני קצת סקרן לשאול, אני אשמח אם כל מי שרוצה, היושב ראש, החברים, איך התפיסה או השאיפה, לא שבהכרח זה נוגד, איך בפועל זה הולך, שמצד אחד יש את האיחוד האירופי, עם אמנת שנגן ועם המעבר החופשי וזה הליך שמעורר ומעודד או לפחות מקל על מעבר בין מדינות, זה מצד אחד, ומצד שני השאיפה לעודד צ'כים לחזור לצ'כיה.

<דוידי הרמלין: מה האתגרים שהניגודיות, אולי אין בזה ניגודיות, של העניין הזה, מעמידה בפניכם.

אברהם נגוסה: אני מצטער שאני חייב ללכת להצבעה, חברת הכנסת סבטלובה תחליף אותי.

אברהם נגוסה: (היו"ר קסניה סבטלובה)

נחמן שי: מהפכה בשנייה.

נחמן שי: ראיתם?

נחמן שי: קסניה נכנסה ומהפכה.

<תומס גרוליק: (אומר דברים בשפה הצ'כית, להלן התרגום הסימולטני:) אני כמובן מודע לזה שאני גר באיחוד האירופאי וגם שמישהו גר באזור שנגן או מחוץ לשנגן, ואנחנו חייבים להודות שהילודה שלנו הולכת וקטנה, אבל אני חושב שזה אינטרס מאוד גדול של הרפובליקה הצ'כית להחזיר את התושבים החוזרים מחו"ל, שהם למדו המון ויביאו את הניסיון שלהם לנו, לצ'כיה.

קסניה סבטלובה: אם יש עוד שאלות לחברי הפאנל.

קסניה סבטלובה: אנחנו צריכים לסיים עוד מספר דקות, אבל אני רואה שיש לנציגת משרד החוץ הערה.

<קרן כהן גת: אני ה-desk officer של צ'כיה במשרד החוץ.

<קרן כהן גת: אני רוצה להגיד משהו כללי.

<קרן כהן גת: אני רוצה קודם כל לברך אתכם על ההגעה שלכם פה לישראל ואני חושבת שהיחסים בין צ'כיה וישראל הם מאוד עמוקים וחשובים לנו.

<קרן כהן גת: יש לנו היסטוריה משותפת, ערכים משותפים ויש הרבה יוצאי צ'כיה שנמצאים היום בישראל וכמו שאמרתם קודם, גם ישראלים שמגיעים לצ'כיה, אם ללמוד או להתגורר.

<קרן כהן גת: אתמול הייתה פה רוב ממשלת צ'כיה, היא הגיעה לכאן לביקור חשוב מאוד במסגרת GTG, Government To Government, וראש הממשלה שלנו נפגש עם ראש ממשלת צ'כיה ודיברו על שיתופי פעולה בין הממשלות ואני חושבת שהנוכחות שלכם פה היא גם דוגמה לשיתוף פעולה בין פרלמנטים.

<קרן כהן גת: אני מקווה שזה יפתח את הדלת, שכשתחזרו חזרה לצ'כיה, תספרו לחברי הפרלמנט, החברים שלכם, על הביקור שלכם כאן ותעודדו חברי פרלמנט נוספים להגיע לכאן ולחזק את הקשר.

<איבו שוורץ: אני מקווה, אבל צריכים קצת גבולות, משום ש - - -

קסניה סבטלובה: אני מודה לנציגת משרד החוץ ואני רוצה גם לומר, כמישהי שחברה בארגון הפרלמנטים הבינלאומי, ה-IPU, שאני מאוד מאמינה בקשר חזק בין הפרלמנטים בעולם, גם בינינו לבין הפרלמנט האירופי וגם בינינו לבין החברות באיחוד האירופי, וצ'כיה, כחברה קרובה ובהחלט מדינה שאנחנו כל הזמן מחזקים את היחסים.

קסניה סבטלובה: בזמנים שהם לא פשוטים, ואנחנו אכן עוברים, כל העולם עובר זמנים שהם בהחלט לא פשוטים, חברים צריכים לדבוק זה בזה ולעזור ולהחליף את הניסיון שהצטבר.

קסניה סבטלובה: יש לכם ולנו לא מעט ניסיון בפתרון של בעיות של גם תושבים חוזרים, גם עולים וגם מהגרים.

קסניה סבטלובה: וטוב נעשה אם נלמד מהניסיון זה של זה ובאמת נמשיך מהרגע הזה, מהמפגש הזה, שלדעתי הוא מאוד מוצלח.

קסניה סבטלובה: אני רוצה לסכם את הדיון שלנו ובהחלט להודות למר תומס גרוליק, יושב ראש הסנאט, לכבוד השגריר, איבו שוורץ, לחברי המשלחת המכובדים, לחברי הכנסת שהיו פה ובהחלט ליושב ראש נגוסה, שנאלץ ללכת להצביע.

קסניה סבטלובה: אני מודה לכולכם ומברכת אתכם.

קסניה סבטלובה: תודה כמובן לנציגי משרד הקליטה ומשרד החוץ שנכחו בדיון.

<דוידי הרמלין: וגברתי, אנחנו נשמח גם בהמשך לכל סיוע מקצועי, שזה יהיה דיאלוג המשכי.

<דוידי הרמלין: לא באנו לפה רק לתת הרצאה ולקיים טקס, אלא באמת מבחינתנו נשמח שיהיה בינינו ערוץ פתוח וקבוע.

<דוידי הרמלין: ואני מבקש בהזדמנות זו למסור גם את ברכתם של שר העלייה והקליטה, חבר הכנסת זאב אלקין, ומנכ"ל המשרד, מר חביב קצב, לאורחים.

קסניה סבטלובה: תודה רבה ותודה על תרומתכם.