ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 185, 2016-05-23 09:30

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 23 במאי 2016, ט"ו באייר תשע"ו.

יעקב מרגי: למרות שזה היום הראשון, זה השני למושב, כי כבר אתמול קיימנו ישיבה.

יעקב מרגי: השעה 09:30.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: סקירת המשרד לענייני ירושלים ומורשת על ידי השר.

יעקב מרגי: הכבוד הוא לנו לארח את השר זאב אלקין, שההגדרה היא שר הקליטה, השר לענייני ירושלים והמורשת?

זאב אלקין: שר העלייה והקליטה, שר לירושלים ומורשת.

יעקב מרגי: זה קטן עליו, הוא עושה עוד הרבה דברים וכנראה עוד יהיו שינויים.

יעקב מרגי: אנחנו מצפים להם.

יעקב מרגי: כפי שידוע, המדינה חוקקה את חוק יסוד: ירושלים כבירת ישראל והצהירה בעצם בזה ואמרה באמצעות החוק שיש לקדם את העיר ירושלים.

יעקב מרגי: ואכן בשנת 1990 הוקם לראשונה המשרד לענייני ירושלים - - -

זאב אלקין: למי שזוכר באיזה נסיבות.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: דרך אגב, אנשים נוטים להקל ראש.

יעקב מרגי: עברתי על ההיסטוריה של המשרד.

יעקב מרגי: כמעט כל ראשי הממשלה מיצחק שמיר עד היום, כיהנו כשר לענייני ירושלים.

יעקב מרגי: שמעון פרס, בנימין נתניהו פעמיים, אריאל שרון.

יעקב מרגי: גם אריאל שרון לא ראה בזה פחיתות, כי אני חושב שזו זכות גדולה לכהן כשר לענייני ירושלים.

יעקב מרגי: אני חושב שממשלות ישראל באמירה הזו מבינות את הצורך לחזק ולתעדף את עיר הבירה, את העיר ירושלים.

יעקב מרגי: אני אומר לכם, מחוץ לפרוטוקול, אני לא תושב ירושלים, אני תושב הנגב, אבל כשאני רואה את התדירות שתושבי ירושלים נאלצים לארח כאן אח"מים ומסלולים וצעדות, זה כמעט מטרד.

יעקב מרגי: חוץ מזה, הפקקים, רק הפקקים, לאלה שעולים לישיבות ועדות הכנסת, מכל הארץ, רק על זה אני חושב שאנשי הבירה צריכים לקבל את ההעדפה הזו, מעבר לסמליות ולחשיבות של העיר ירושלים.

יעקב מרגי: זו העיר המאוזכרת ביותר בעולם.

זאב אלקין: ועל מה שאמרת ראש העיר מתקשר ליושב ראש הכנסת ומבקש כסף מתקציב הכנסת.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: לא ראיתי שזה עזר לו כשנפל בידיים שלך ושל כחלון, אבל בסדר.

זאב אלקין: דווקא להיפך.

יעקב מרגי: אני מבין שאתם עושים את זה טוב.

יעקב מרגי: אין ספק.

יעקב מרגי: אני בא ואומר, אין ספק שבאמירה הזו העיר ירושלים זכאית ומשכך, היה פעם חוק עיר הבירה, יש עדיין את החוק הזה?

זאב אלקין: יש חוק יסוד: ירושלים.

יעקב מרגי: אז זה חוק יסוד: ירושלים שנותן העדפות גם בתקצוב, בקביעת תבחינים ויש איזה מסלול ירוק כזה.

יעקב מרגי: מי שכיהן פעם כשר, תמיד אנחנו כשרים – והייתה לי קדנציה אחת שניסינו להעביר משהו והפקידות קצת לחצה על ברקסים – אני מגלה לך.

יעקב מרגי: היינו אומרים בוא נראה למה בחוק לירושלים זה עובד?

יעקב מרגי: בואו נאמץ משהו בדומה לחוק המסלולים העוקפים, אבל כנראה הזכות הזאת עומדת רק לעיר הבירה וטוב שכך.

יעקב מרגי: והכבוד הוא לנו לשמוע היום מהשר, מאנשי משרדו, במה מתבטאת ההעדפה הזאת, איך ירושלים מחוזקת על ידי המשרד.

יעקב מרגי: הבמה כולה שלך.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: בינתיים מטפלים לנו במצגת כדי להיכנס לפרטים.

זאב אלקין: אני אתחיל ממשהו כללי, אדוני יושב הראש, לגבי המבנה של המשרד וגם מה הייחודיות של משרד ירושלים.

זאב אלקין: אני הרבה פעמים נשאל מה בדיוק המשרד עושה, מה העירייה עושה, מה מערכת היחסים ביניהם וכו'.

זאב אלקין: קודם כל כעיקרון, משרד ירושלים ומורשת מחבר שני תחומים, ששניהם, הבסיס שלהם היה משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: זאת הייתה האכסניה המארחת.

זאב אלקין: תחום אחד הוא תחום ותיק, כפי שציינת בצדק, משנת 1990.

זאב אלקין: לסירוגין תפקד המשרד לענייני ירושלים, פעם הוא היה בידי שר בממשלה, פעם הוא היה בידי ראש הממשלה עצמו ולפעמים היה משרד קטן שנסמך על משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: פעם הוא היה בתוך משרד הממשלה ולידו היו כל מיני מתכונות ארגוניות, אבל המתכונת הייתה קבועה, זה הזרוע הוותיקה יותר של המשרד.

זאב אלקין: לעומתה יש זרוע חדשה של המשרד, שלמעשה זה התחיל כתכנית במשרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: יזמו אותה ראש הממשלה בכבודו ובעצמו ומזכיר הממשלה דאז צבי האוזר – תכנית מורשת.

זאב אלקין: אנחנו בדיוק סיימנו בשנת 2015 - - -

יעקב מרגי: היה לי הכבוד להשתתף בהצבעה בממשלה על זה.

זאב אלקין: נכון, נכון.

זאב אלקין: זה היה בממשלה שאדוני היה שר הדתות, ונדמה לי אפילו הסכים להקצות מתקציבו כמשרד הדתות, חלק מהתקציב השוטף של תכנית מורשת, ועל כך יישר כוח גדול.

יעקב מרגי: את זאב אי אפשר להתקיל בעובדות או למצוא אותו לא מוכן בפרטים.

יעקב מרגי: מי שמכיר אותו.

זאב אלקין: ובהחלט 5 שנים של התכנית הזאת היו שנים מאד מוצלחות.

זאב אלקין: אנחנו עוד ניכנס לפרטים.

זאב אלקין: אתם יכולים אגב לעבור לחלק הבא של התכניות והיעדים של המשרד.

זאב אלקין: למעשה, עם הקמת הממשלה הזאת, החליט ראש הממשלה,

זאב אלקין: למרות שמשדר האוצר ציפה שתכנית מורשת, אחרי חמש שנים של פעילות אינטנסיבית - היא הייתה תכנית חמש שנתית - תחגוג את סיומה ותתפזר.

זאב אלקין: במקום זה החליט ראש הממשלה להפוך את זה לתחום פעילות קבוע וככה למעשה הורכב משרד ירושלים ומורשת.

זאב אלקין: על הדרך ויתרתי על 'ענייני'.

זאב אלקין: אני למדתי מאורי אורבך ז"ל, שיש משרדים ל-, ומשרד של משהו, וזה מסמל את היחס.

זאב אלקין: אז אמרנו ממשרד לענייני ירושלים, אנחנו נעבור למשרד ירושלים ומורשת, אם ניקח בחשבון את הערתו הלשונית של אורי, זיכרונו לברכה.

זאב אלקין: למעשה ככה התחברו ביחד בתוך משרד אחד שני תחומים – אחד ותיק, אחד יותר צעיר – שיש ביניהם גם ממשק לא מבוטל, כי יש לא מעט אתרי מורשת לאומית בתוך ירושלים עצמה ולכן הממשק הוא טבעי.

זאב אלקין: קודם כל אתם רואים כאן את מטרות המשרד.

זאב אלקין: אני ארחיב כמה מילים לגבי מורשת.

זאב אלקין: יותר פשוט, לגבי ירושלים, כדי להבהיר את ההבדל הזה בינינו לבין העירייה.

זאב אלקין: המטרה של המשרד זה לעסוק בפיתוח העיר ירושלים וקידומה בראייה אסטרטגית וארוכת טווח, כשאנחנו ממש לא רוצים להיות עירייה ב', לטוב ולרע.

זאב אלקין: למשל נושאים שהעירייה רוצה לעשות אבל פשוט חסר לה תקציב שוטף, או דברים שרוצים שהעירייה תעשה והיא לא מסכימה לעשות ואז באים אלינו.

זאב אלקין: אני מקבל הרבה מאד פניות מגורמים עירוניים, מתושבי העיר, שלא הצלחנו לשכנע את העירייה או שאין להם כסף, בואו אתם תעשו, וזאת לא המטרה.

זאב אלקין: כי אז אפשר לתת כסף לעיריית ירושלים והיא תעשה את זה והיא גם תחליט מה נכון, מה לא נכון.

זאב אלקין: אנחנו לא רוצים לנהל את החיים השוטפים בעיר.

זאב אלקין: זה לא נכון שהממשלה תעשה את זה.

זאב אלקין: יש הנהגה עירונית נבחרת – ראש העיר, מועצת העיר – הם צריכים לעשות את זה.

זאב אלקין: איפה אנחנו נכנסים?

זאב אלקין: אדוני ציין בצדק שגם לפי החוק וגם לפי המהות, ירושלים היא לא סתם עיר במדינת ישראל.

זאב אלקין: היא עיר בירה וככזאת ראויה ליחס מיוחד וכך קבע המחוקק; והיא גם עיר המגזרים הבלתי אפשריים כמעט.

זאב אלקין: אני לא מקנא בראש העיר.

זאב אלקין: זה לא פשוט לנהל עיר כזאת, כי תראה מה קורה.

זאב אלקין: היא עיר ענקית בסדרי גודל ישראלים, לא עולמיים, אבל בסדרי גודל ישראלים אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-10% מתושבי מדינת ישראל בעיר אחת.

זאב אלקין: זאת עיר שחסרים לה מאד תעשייה ומסחר יחסית לגודל שלה.

זאב אלקין: זה חלק מבעיות של האירוע השנתי הקבוע של משבר תקציבי בתקציב העירוני, לא רק של הממשלה להשלים.

זאב אלקין: אמנם אנחנו לא אחראים על הקטע הזה, זה בדרך כלל באחריות משרד האוצר ומשרד הפנים, אבל השנה סייענו במשא ומתן הזה, כמתווך, כי אני רואה שאחד מתפקידנו כמשרד ירושלים, זה לדאוג לכל מה שקשור לירושלים בממשלה.

זאב אלקין: בהחלטות ממשלה שעוברות ונושא של ירושלים לא נלקח בחשבון, להיאבק על זה שהוא יילקח בחשבון.

זאב אלקין: כל דבר לסרוק אותו, מה שעולה לשולחן הממשלה בנושא ירושלים.

זאב אלקין: כל מיני מאבקים שיש, שקשורים לחיזוק ירושלים.

זאב אלקין: זה מתפקידנו, גם אם זו לא אחריות ישירה אדמיניסטיריאלית שלנו, ולכן גם באירוע הזה של המשבר התקציבי שהזכרת אותו קודם, אנחנו סייענו שם לתווך, ואגב הוא הסתיים בהצלחה גדולה.

זאב אלקין: העיר קיבלה יותר מחצי מיליארד שקלים.

זאב אלקין: זה סכום שיא.

זאב אלקין: אני עוד זוכר את עצמי בקדנציה שאתה היית שר, הייתי יושב ראש שדולת ירושלים בכנסת.

זאב אלקין: יחד עם מספר חברים נאבקנו להגדיל את ההשקעה הממשלתית בתקציב העירוני השוטף, מ-120 מיליון שקלים ל-170 מיליון שקלים, 180 מיליון שקלים.

זאב אלקין: זה היה היעד.

זאב אלקין: היום זה יותר מ-500 מיליון שקלים, אז אתה רואה כמה זה קפץ בימי הממשלות האחרונות.

זאב אלקין: ולמה יש בעיה?

זאב אלקין: הבעיה היא מאד מאד פשוטה, כי אין לעיר הזאת מספיק תעשייה ומסחר ואתה יודע, אתה מנוסה בזירה העירונית, הארנונה מהתושבים לא מכסה את ההוצאות של העיר.

זאב אלקין: עיר שיש לה הרבה מאד תושבים ומעט מאד תעשייה ומסחר היא תמיד עירונית ובעיר ענקית כמו ירושלים, זה מתכנון לבעיה.

זאב אלקין: ולכן אחד מהיעדים האסטרטגיים שלנו, כי עיר לא יכולה להרים את זה לבד, זה לדאוג לפיתוח של תעשייה ומסחר בירושלים, לחזק את זה.

זאב אלקין: זה גם יחזק את התקציב העירוני השוטף, גם יקדם את רמת החיים בעיר, גם יאפשר מקומות עבודה לתושבי העיר וזה יעד אסטרטגי, במיוחד בתחומים שלכאורה בהם העיר לא הייתה מזוהה.

זאב אלקין: למשל אני אביא דוגמא ואנחנו אחר כך ניכנס יותר לפרטים, בתחום ההייטק.

זאב אלקין: בדרך כלל הייטק זה תל אביב, זה לא ירושלים.

זאב אלקין: אני לא יודע אם אדוני יודע, אבל בתקופה האחרונה ירושלים נכללה ברשימה של 50 המקומות המתאימים ביותר כ - - - לפיתוח הייטק בעולם.

זאב אלקין: זה בנוסף לתל אביב.

זאב אלקין: תל אביב מזמן שם.

זאב אלקין: עיר שנייה במדינת ישראל שהצטרפה לרשימת 50 המובילות זו ירושלים.

זאב אלקין: זה לא נתפס בתדמית הרגילה שלנו של ירושלים.

זאב אלקין: זה לא בא משום מקום.

זאב אלקין: זה בא כתוצאה של פעילות מאד מאד נמרצת.

יעקב מרגי: הזעזוע באינטל השפיע על זה?

זאב אלקין: זאת שאלה טובה.

זאב אלקין: יש פה אתגר חדש עכשיו שנצטרך לראות איך מתמודדים גם איתו, אבל מה שגרם להתקדמות הזאת במידה רבה, זו פעילות של תכנית חמש שנתית שהממשלה הובילה - ועכשיו מדברים על תכנית חמש שנתית הבאה – לעודד סטראטפים לקום בירושלים או להישאר בירושלים.

זאב אלקין: דווקא לא רק חברות גדולות כמו אינטל.

זאב אלקין: זה טוב כשלעצמו, אבל היום רוב עולם ההייטק זה לא חברות גדולות, זה חברות קטנות, חברות הזנק.

זאב אלקין: ולכן היום נוצרו כלים באמצעות הרשות לפיתוח ירושלים, ויושב פה מנכ"ל הרשות, אני מכיר אותו היטב – אייל.

זאב אלקין: הרשות מייצרת מענקים מיוחדים כדי גם להשתמש בפוטנציאל העצום של ירושלים, כמו למשל האוניברסיטה העברית ומשאב הידע שיש בה, ולהקים סטראטפים דווקא כאן.

זאב אלקין: והנה מתברר שזה תופס ומגיעים גורמים בינלאומיים לכאן.

זאב אלקין: אם תרצו אחר כך גם שרית וגם אייל יוכלו להרחיב על זה.

זאב אלקין: וזו דוגמא לתחום אסטרטגי אחד, שאי אפשר לצפות שהעירייה תעשה את זה לבד.

זאב אלקין: כאן בדיוק אנחנו נכנסים.

זאב אלקין: תחום אחר הוא התיירות.

זאב אלקין: התיירות לירושלים סוחבת את כל התיירות למדינת ישראל.

זאב אלקין: רוב התיירים מגיעים לכאן לא בגלל שהם מגיעים לישראל ואז בדרך באים לירושלים, אלא מגיעים לירושלים, ירושלים היא בישראל, אז הם עושים תיירות בישראל.

יעקב מרגי: חוץ מהצרפתים שאני לא יודע מה מצאו בטיילת של תל אביב, אבל בסדר.

זאב אלקין: אבל גם הם מגיעים לירושלים, אל דאגה.

זאב אלקין: וכאן ברור שלצפות מהעירייה, שהיא לבדה תישא בכל העלויות שקשורות לפיתוח תיירותי, לשיווק תיירותי, לפיתוח אתרים, הרי ירושלים יש לה אתרים עשירים שלא מפותחים מספיק ויש פה 1,001 נושאים.

זאב אלקין: זה נושא של ממשלה וזה תחום שני, דוגמא לתחום אחר שאנחנו רואים פה.

זאב אלקין: יש כמובן את משרד התיירות, אבל העבודה מכוונת בנושא של ירושלים בכל התחום הזה, החל מלתמוך בחפירות אסטרטגיות ולהכשיר אתרי תיירות חדשים, או לקחת קיימים ולשדרג אותם, עם תכניות חדשות, עם נגישות, עם כל מה שאתה רוצה, עד לשיווק וכו'.

זאב אלקין: זו אחריות שלנו.

זאב אלקין: התחום השלישי, לדוגמא, מזרח ירושלים.

זאב אלקין: בשנה האחרונה אנחנו דנו לא מעט בבעיות של מזרח ירושלים, גם לאור המצב הביטחוני.

זאב אלקין: יש שם הזנחה של עשרות שנים ולצפות שהעירייה לבד, מהמשאבים שלה, תפתור את הבעיה, מה גם שתושבי מזרח ירושלים מרצונם, לצערי, אבל בחרו לא להיות מיוצגים בעירייה, אז גם אין מי שלוחץ.

יעקב מרגי: הוועדה קיימה דיון בנושא המחסור בכיתות במזרח ירושלים.

זאב אלקין: למשל.

זאב אלקין: זו דוגמא אחת.

יעקב מרגי: שהוא מחסור גדול והעירייה לבד לא יכולה וגם המשרד לא יכול להתמודד איתה.

זאב אלקין: יש פה הרבה בעיות.

זאב אלקין: המשרד לא יכול לבד, אבל הוא למשל יכול לעמוד על המשמר, וכשעברה ההחלטה האחרונה של הסיוע למגזר הערבי, בין השאר הגענו להסכמות עם משרד האוצר על הקצאה נוספת של עוד הרבה מאגד כיתות למזרח ירושלים.

זאב אלקין: ולכן אנחנו רואים את כל הנושא הזה של מזרח ירושלים כנושא שהוא בדיוק מקום למשרד להיכנס ולסייע בו לעיר מבחינה אסטרטגית.

זאב אלקין: אם הבנת, אם אתה לוקח את כל שלוש הדוגמאות – וזה רק דוגמאות – אתה רואה מה הרציונל.

זאב אלקין: הרציונל: דברים שלטווח ארוך, אסטרטגיים, לאומיים, כאן אנחנו נכנסים, או לחילופין שיש משבר חריף שצריך סיוע דחוף.

זאב אלקין: וזה מה שקרה למשל לפני מספר חודשים עם המשבר של העסקים הקטנים.

זאב אלקין: היה פה משבר, לעירייה לא היו משאבים לטפל במשבר הזה בגלל המשבר הביטחוני.

זאב אלקין: העברנו החלטת ממשלה מיוחדת.

זאב אלקין: לא היו לנו כלים, אתה צודק, אנחנו משרד שהתקציב השוטף שלו, אם אתה לא מגיע להחלטות ממשלה, שתיכף אני אתאר, זה עשרות מיליוני שקלים.

זאב אלקין: זה כלום.

זאב אלקין: שתבין, במשרד ירושלים, העובדים של אגף ירושלים במשרד זה שלושה עובדים.

זאב אלקין: זה כל האנשים שמחזיקים את זה על הכתפיים שלהם.

זאב אלקין: העברנו החלטת ממשלה - - -

יעקב מרגי: השלושה האלה יכולים להעביר החלטת ממשלה - - -

זאב אלקין: של מאה מיליון שקלים, בדיוק, שהביאה בדרכים שונות סיוע לעסקים לעיר וזו דוגמא נוספת לאיפה שאנחנו רואים את תפקדינו.

זאב אלקין: אז אני חושב שחידדתי מספיק את הנקודה הזאת.

זאב אלקין: זה מאד מאד חשוב, מפני שגם הגורמים הציבוריים השונים יבינו במה אנחנו יכולים להיות כתובת ומה בכל זאת העירייה צריכה להיות הכתובת.

זאב אלקין: בואו נמשיך לשקף הבא.

זאב אלקין: אנחנו מנינו את התחומים העיקריים של הפעילות שלנו.

זאב אלקין: כפי שאמרתי, רוב פעילות המשרד שלנו קשורה לאחריות על ביצוע החלטות ממשלה רב שנתיות על ירושלים, על התקציב השוטף.

זאב אלקין: וזה בעיקר שלוש החלטות: החלטה של תכנית מרום.

זאב אלקין: אנחנו נמצאים לקראת סיומה של הנגלה הקודמת במהלך השנה הזאת.

זאב אלקין: זה בדרך כלל תכנית חומש, חמש שנתית.

זאב אלקין: אנחנו מסיימים את החומש השני השנה ואנחנו בדיוק לקראת יום ירושלים, בדיון אינטנסיבי מול משרד האוצר, על הקצאה של התקציב לחומש הבא ונשמח לכל סיוע בשיח עם האוצר.

זאב אלקין: יום ירושלים קרב ובא ואני חושב שלא יכול להיות שהוא יעבור בלי שהממשלה תקבל החלטה על החומש הבא.

זאב אלקין: וכפי שכבר הבאתי רק דוגמא אחת קטנה מהתחום הזה של ההייטק, רואים עד כמה תכנית חומש כזאת יכולה להצית את ירושלים קדימה.

זאב אלקין: מדובר על החלטה שההיקף התקציבי שלה היה 350 מיליון שקלים לחמש שנים.

זאב אלקין: בעקבות החלטה על עסקים קטנים, סיוע חירום שזה עבר במסגרת הזאת, הוספו עוד 100 מיליון שקלים על חשבון החומש הבא.

זאב אלקין: ביקשנו מן מקדמה על חשבון חומש הבא, כדי לסייע באופן דחוף לעסקים קטנים.

זאב אלקין: וכמובן השאיפה שלנו להגדיל בצורה ניכרת לקראת החומש העתידי ולא להסתפק בשיפור הקיים.

זאב אלקין: סך הכל אפילו בהשוואה לגידול בהשקעה השוטפת בתקציב העירוני, אני חושב שההשקעה באסטרטגיה חשובה לא פחות, כי בסוף זה גם יפתור לממשלה את הצורך להשקיע כל שנה סכומים גדולים.

זאב אלקין: עדיף פעם אחת להשקיע ולפתח תעשייה שתביא לעיר הכנסות, מאשר כל שנה להשלים יותר ויותר כסף מהתקציב של המדינה בתקציב העירוני.

זאב אלקין: ההחלטה השנייה שאנחנו נמצאים בעיצומה, כרגע היא לא מסתיימת - אנחנו בדיוק שם באזור של אמצע הדרך - זו החלטה על פיתוח תכנית אגן העיר העתיקה.

זאב אלקין: כאן הרעיון הוא מאד מאד פשוט.

זאב אלקין: זה גם נכס לאומי, זה גם מוקד התיירות למדינת ישראל כולה, גם העיר העתיקה וגם מה שמסביבה – עיר דוד, הר הזיתים, כל מה שקרוי אגן העיר העתיקה.

יעקב מרגי: הייתי שותף כשר לעבודה היפה שלכם בהר הזיתים ובשכונות - - -

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: וכאן אחר כך אני אכנס לפירוט, אבל זאת החלטת ממשלה שאנחנו אחראים על ביצועה.

זאב אלקין: אגב, בכל החלטות כאלה, בגלל שהן מחברות הרבה משרדי ממשלה – כמו שציינת בצדק – אנחנו לא שחקן לבד.

זאב אלקין: יש לנו ועדות היגוי עם הנציגים השונים של משרדי ממשלה.

זאב אלקין: אנחנו מקבלים החלטות ביחד ולאחר מכן אנחנו אחראים על הביצוע של ההחלטות האלה.

זאב אלקין: הזרוע הביצועית שלנו לנושאים האלה זה בדרך כלל הרשות לפיתוח ירושלים, אייל מייצג אותה כאן ושם יש לנו שותף - - -

יעקב מרגי: הרל"י.

זאב אלקין: בדמות העיר, כן, הרל"י בראשי תיבות.

זאב אלקין: וכמובן עיריית ירושלים שותפה איתנו בניהול הרל"י, ולכן בכובע הזה היא למעשה הופכת להיות שותפה בביצוע של אותן החלטות ממשלה שאני מדבר עליהן.

זאב אלקין: ואגב, היות והיה סביב זה הרבה שיח תקשורתי לפני חצי שנה וגם אתה רמזת לזה, אני יכול להגיד לך, אדוני יושב הראש, אנחנו עובדים היום - - -

יעקב מרגי: לא, פשוט משאיות האשפה הפריעו לנו.

יעקב מרגי: לא הייתה לנו עמדה.

זאב אלקין: דווקא חבל שלא הייתה לכם עמדה, כי - - -

יעקב מרגי: כי ידעתי שהיא בידיים טובות.

זאב אלקין: כי היה צורך לסייע לעיר.

יעקב מרגי: ידעתי שבכל מקרה היא בידיים טובות.

יעקב מרגי: השאלה מאיפה זה?

יעקב מרגי: האם זה ראש העיר אחראי, או השר?

זאב אלקין: תאמין לי, היום אנחנו עובדים יד ביד עם ראש עיריית ירושלים, מתואמים מאד, ביחד נמצאים בכל המאבקים לטובת העיר.

זאב אלקין: אתה יכול לשאול אותו, הוא יגיד לדעתי אותו דבר.

זאב אלקין: הוא אמר את זה לא פעם ולא פעמיים בחודשים האחרונים ויש תיאום מלא בינינו.

זאב אלקין: לפעמים בסוגיה טקטית כזאת או אחרת יכולים להיות חילוקי דעות - - -

יעקב מרגי: זה אך טבעי.

זאב אלקין: אבל סך הכל, כי כמובן זווית ראייה עירונית לא דומה לזווית ראייה ממשלתית, אבל סך הכל אנחנו מאד מאד מתואמים - - -

יעקב מרגי: משלימים אחד את השני.

זאב אלקין: ועובדים ביחד עם ראש העיר ובעצה אחת עם מנכ"ל העירייה.

זאב אלקין: וגם עכשיו, כשמכינים החלטות לקראת יום ירושלים, אנחנו עובדים ביחד עם עיריית ירושלים.

זאב אלקין: וההחלטה השלישית קשורה לתחום שציינתי אותו – זה מזרח ירושלים – גם היא החלטה רב שנתית.

זאב אלקין: לטעמי, היא מאד מאד קטנה, רחוקה מאד מלענות על הצרכים שיש.

זאב אלקין: היא הכי קטנה מכל שלוש החלטות הממשלה והיא ראויה לחיזוק מאד מאד משמעותי.

זאב אלקין: כשהיה שיח עכשיו על הסיוע הממשלתי הגדול למגזר הערבי, אני נאבקתי.

זאב אלקין: אחד מהנושאים שעליה נאבקתי וחלקית הצלחתי לשנות, היה להכניס את כל הנושא הזה של מזרח ירושלים לחלק האינטגראלי מהתכנית הזאת, כי אולי זה המקום הכי בעייתי בכל המגזר הערבי בארץ - - -

יעקב מרגי: הוא מושך אליו את כל ה - - -

זאב אלקין: וכמובן הוא גם מייצר בעיות בזירה הלאומית בתוך עיר הבירה.

יעקב מרגי: כי הנטייה, אני חושב וזו האמת, כשמדברים על תכניות, על החלטות ממשלה לחינוך במגזר הערבי, ישר הדמיון הולך לכיוון הצפון.

יעקב מרגי: לפעמים שוכחים את מי שליד הפנס.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: כי ברגע שמגדירים שהתכנית תפעל רק ביישובים ערבים, אז ערים מעורבות בחוץ.

זאב אלקין: זה לא רק לוד, רמלה ועכו, אלא בראש ובראשונה כולל את ירושלים, והפערים במגזר הערבי בירושלים הם הכי גדולים והשינויים שצריכים לעשות שם הם הכי דרמטיים ולכן פה אני לא יכול להגיד לך שאני שבע רצון.

זאב אלקין: אנחנו הצלחנו להביא דברים, אבל צריך עוד הרבה.

זאב אלקין: יש פה יעד מאד משמעותי למאבק ולהשקעה ובהחלט אני מתכוון לתת לזה הרבה תשומת לב.

זאב אלקין: לגבי תכנית מורשת, אנחנו בגדול מתנהלים בשני תחומי פעילות שמשלימים אחד את השני.

זאב אלקין: תחום אחד זה כמובן שיקום, הצלה ושימור של אתרי מורשת לאומיים ברמות שונות.

יעקב מרגי: זה באיחור של כמה עשורים וטוב שלאחרונה מתעוררים קצת.

זאב אלקין: זה נכון.

זאב אלקין: זה יכולים להיות אתרים גם מההיסטוריה העתיקה וגם אתרים מההיסטוריה החדשה שלנו, תולדות הציונות.

יעקב מרגי: אתמול הוועדה התכנסה בבית העצמאות ועמדנו מקרוב על הפרויקט הנפלא הזה.

זאב אלקין: הנה דוגמא לפרויקט מאד מאד ייחודי.

זאב אלקין: יושב כאן ראובן שמוביל את התחום הזה עוד קום במסגרת משרד ראש הממשלה ועכשיו במסגרת המשרד שלנו ובמומחיות גדולה מאד.

יעקב מרגי: אם זה בידיים שלו אני רגוע.

יעקב מרגי: זה מניסיון עבודה קודם.

זאב אלקין: גם אני.

זאב אלקין: וזו דוגמא לפרויקט מורכב וחשוב שהוא מצליח לקדם אותו בצורה מאד מאד יפה.

זאב אלקין: התחום השני קשור להנגשה של הידע וערכי מורשת בפלטפורמה הדיגיטלית.

זאב אלקין: יש לנו הרבה ארכיונים, הרבה אוספים והם לא נגישים לציבור הרחב, לא למתעניינים ואפילו לפעמים לא לחוקרים, וחלק מהמטרה שלנו, גם אגב בנושא הראשון, גם באתרי המורשת הפיזיים, אחד מהדברים שהכי מעניינים אותנו זה נגישות.

זאב אלקין: איך לגרום לזה שאנשים יגיעו לאתר, לא רק לעשות - - -

יעקב מרגי: זה חסך שמדינת ישראל זקוקה לו במאבקים הפוליטיים והדיפלומטיים.

יעקב מרגי: אם החוקרים היו יודעים יותר ואם המידע הזה היה נגיש יותר, היינו חוסכים לעצמנו הרבה מאד.

זאב אלקין: כולל לפעמים מצבים שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו אוקיי, יש פה אתר מסוים, שימרנו אותו, איך אנשים יגיעו לשם?

זאב אלקין: כן, אנחנו לפעמים פונים למשרד התחבורה, לכל מיני רשויות מקומיות ומועצות אזוריות – בואו תהיו שותפים שלנו לפתרון אפילו בעיות מן הסוג הזה.

זאב אלקין: ואותו דבר קשור לדיגיטציה של האוספים וההנגשה.

זאב אלקין: בואו נצלול לתוך המסגרת התקציבית.

זאב אלקין: היות ואנחנו בתקציב דו שנתי, הצגנו את התקציב גם של שנת 2015 וגם של שנת 2016, ואני מראש אקדים ואומר שבגלל שאנחנו בעיקר עובדים בתכניות חומש, לכן אין דומה אחת לשנה שנייה.

זאב אלקין: זה אחד מהיתרונות שלח תכנית החומש.

זאב אלקין: כשאתה יודע לעבוד אסטרטגי, אז אתה עובד על פרויקט מסוים ולא מוציא את הכסף שנה קודם ואז פתאום כל מה שהתחלתי להריץ רץ לך ואתה מנצל את זה, כמובן בשנים לקראת הסוף יותר מהר מאשר בהתחלה.

זאב אלקין: וזה מה שמאפשר להרים פרויקטים אסטרטגיים שהם רב שנתיים ולא חד שנתיים.

זאב אלקין: ולכן אתה תראה הבדלים די גדולים בחלוקת העוגה בעניין הזה.

זאב אלקין: עוד נקודה אחת לגבי תקציב מורשת, שגם הוא יהיה מיוצג פה בתוך העוגה.

זאב אלקין: צריך להבין מה קרה כאן.

זאב אלקין: תכנית מורשת על בסיס שנתי הייתה בנויה על סדר גודל של כ-70 מיליון שקלים בשנה, מתוך ההצעה של המשרדים השונים.

זאב אלקין: ברגע שזה הפך למשרד עצמאי, כל משרדי הממשלה, כמובן אצלם חמש השנים נגמרו, אז אף אחד לא התנדב להמשיך לתרום לנו מסביב התקציב שלו, אלא הפכנו.

זאב אלקין: אמנם היתרון היה שפעם ראשונה זה נכנס לבסיס תקציב עצמאי מול משרד האוצר.

זאב אלקין: משרד האוצר לא הכי יאהב את זה, אבל הוא נאלץ להשלים עם העובדה שאם הקימו משרד מורשת, אז לא יכול להיות משרד בלי בסיס תקציב.

זאב אלקין: מצד שני, בסיס התקציב שנקבע לנו הוא 30 מיליון שקלים, שהוא פחות מחצי ממה שהיה בהיקף של התכנית השנתית.

זאב אלקין: אמנם קיבלנו עוד הבטחה להשלים לנו במשך השנה עוד 10 מיליון שקלים, אבל עדיין זה רחוק מלהגיע ל-70 מיליון שקלים שנתיים ולכן יש לנו פה עוד משימה בהגדלה של בסיס התקציב, ובוודאי הגדלה של סך התקציב, כדי להגיע לאותם היקפי פעילות יפים שהיו בסיבוב הראשון של התכנית.

זאב אלקין: אז מצד אחד יש בשורות טובות שזה הפך לקבוע ולא מת אחרי חמש שנים; מצד שני, את הקרב התקציבי בנושא של מורשת עוד לפנינו, לא השלמנו את כולו.

זאב אלקין: אתה רואה את העוגה של שנת 2015, למעשה זה מפולח פה לפי שלוש החלטות הממשלה בתחום המשרד עצמו, פעילות המשרד עצמו.

זאב אלקין: אז אתה רואה שזה החלק הכי קטן – 22 מיליון שקלים בתחום שם ירושלים.

זאב אלקין: התחום של מורשת כאן דווקא הוא גדול, כי זו השנה האחרונה של התכנית החמש שנתית.

זאב אלקין: אז היו לנו ביצועים של החלטות משנים קודמות וכמובן ההיקף הרגיל של 70 מיליון שקלים הרגיל ועוד כל מיני תוספות שקיבלנו.

זאב אלקין: בשנת 2015 דווקא כן הצלחנו לקבל תוספות חד פעמיות, קצת אפשרו ונתנו לנו את האוויר, גם עם 40 מיליון שקלים, להתנהל בשנת 2016, כי היו פרויקטים גם בשנת 2015.

זאב אלקין: קיבלנו כסף בשנת 2015 שהצלחנו להניע הרבה מאד פרויקטים.

זאב אלקין: כמובן לטווח ארוך, ברור שצריך לייצב את התקציב הזה לפחות על 70 מיליון שקלים.

זאב אלקין: אז אם לוקחים ביחד את שנת 2015 ואת שנת 2016 ומחלקים בחצי – אז אתה תגיע לאותם 70 מיליון שקלים.

זאב אלקין: אבל כמובן, כל מה שאני אומר פה זה לקבל ממך ומהוועדה את ברכת הדרך וסיוע במאבק על התקציבים של השנים 2017-2018, כשצריך להביא את תקציב מורשת לפחות ל-70 מיליון שקלים בשנה כפי שזה היה.

זאב אלקין: אתה רואה את שאר התחומים ואת החלטות הממשלה על מזרח ירושלים, שזה ה - - - הכי קטנה.

זאב אלקין: אתה רואה שצדקנו, אתה רואה את זה אפילו בביצוע השנתי זה נכון וגם ברב שנתי.

זאב אלקין: אתה רואה את תכנית מרום ואתה רואה את תכנית העיר העתיקה.

זאב אלקין: עכשיו, אם עוברים לשנת 2016, אז כאן אתה רואה שהפאי משתנה.

זאב אלקין: אתה רואה שתכנית מרום, בגלל שזאת שנה אחרונה שלה, אתה רואה ביצוע גדול מאד בין החלק הכתום – שזה כמעט 200 מיליון שקלים, כי אנחנו בשלבי סיום של התכנית.

זאב אלקין: תראה את זה מפורט שם.

זאב אלקין: ולעומת זאת, אתה רואה שמורשת הצטמצם ל-40 מיליון שקלים.

זאב אלקין: מזרח ירושלים עדיין קטן מאד.

יעקב מרגי: קטן.

זאב אלקין: ופעילות המשרד היא 32 מיליון שקלים עדיין.

זאב אלקין: זה החלק הקטן מהתקציב השוטף שלנו.

זאב אלקין: בואו נצלול עכשיו לתכנים השונים שעומדים מאחורי המספרים האלה.

זאב אלקין: קודם כל הנושא של תכנית מרום, המטרה שלה זה כפי שאמרתי, פיתוח בתחומי תעשייה עתירת ידע, תיירות ופיתוח מגזר עסקי בירושלים.

זאב אלקין: היא מנוהלת על ידי ועדת היגוי בין משרדית.

זאב אלקין: קודם כל פיתוח כלכלי ותעשיות עתירות ידע, זה חיזוק כל עולם היזמות הטכנולוגית, חיזוק האטרקטיביות של האקדמיה הירושלמית.

זאב אלקין: יש השקעות באקדמיה כדי שאנשים יבואו ללמוד פה, יישארו פה אחרי הלימודים.

זאב אלקין: אפילו תחום שלכאורה נשמע בכלל לא מתחבר לירושלים, שמנסים לקדם בשנים האחרונות, תחום של הפקות בינלאומיות בתחום קולנוע וטלוויזיה לעיר.

זאב אלקין: ואגב, על הדרך אי אפשר שלא לציין שאנחנו כואבים מאד את ההחלטה של רשות השידור לצאת, ולו באופן זמני, כמו שהם מציגים את זה, מירושלים.

זאב אלקין: אני חושב שזה בדיוק מנוגד לכל המטרה הממשלתית לחזק את התחום הזה בירושלים.

זאב אלקין: הרל"י עבדו קשה לספק אלטרנטיבות לרשות השידור והיה כבר מקום שפחות או יותר היה שלב מאד מתקדם של משא ומתן לגביו וצר לנו מאד.

זאב אלקין: אמנם רשות השידור בזה שעשינו אותה עצמאית אז יותר קשה להשתלט עליה, אבל צר לי מאד על שני דברים.

זאב אלקין: אחד, שהיועץ המשפטי לממשלה, או יותר נכון המשנה שלו, נתן החלטה משפטית שבאופן זמני מותר להם לצאת.

זאב אלקין: אני מאד חרד לזה.

זאב אלקין: אין יותר קבוע מזמני.

יעקב מרגי: אגב, בחוק רשות השידור מופיע - - -

זאב אלקין: כתוב שהם צריכים להיות בירושלים.

זאב אלקין: כן, זה אבסורד.

זאב אלקין: חבל לי שהם קיבלו חבל משפטי.

יעקב מרגי: מה זה זמני?

זאב אלקין: הם כרגע טוענים שנתיים-שלוש, אבל אני מאד מאד מאד חרד, כי ראיתי כבר גופים שעזבו לא וחזרו לא מעטים.

זאב אלקין: ואני ראיתי משרדי ממשלה שלפי החלטת הממשלה - - -

יעקב מרגי: זה מצב קיים.

יעקב מרגי: הם יבואו ויגידו כבר התבססה החדשה וכל שינוי יכול לזעזע ויתנו לה עוד חבל.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: לכן אנחנו צריכים פה סיוע של הכנסת בשני מישורים.

זאב אלקין: אם יש דרך לשכנע את הנהלת רשות השידור שהיא היום עצמאית, לשכנע.

זאב אלקין: אם לא, לעמוד על המשמר במספר דברים.

זאב אלקין: אחד, אני מתחיל לשמוע שמועות שלא רק הטלוויזיה יוצאת אלא גם הרדיו יוצא.

זאב אלקין: אין לזה שום סיבה.

זאב אלקין: הטלוויזיה – גם לשם לדעתי אין להם סיבה.

זאב אלקין: מצאנו להם פתרונות, אבל לפחות הם מעלים כל מיני קשיים.

זאב אלקין: אין שום סיבה שקול ישראל מירושלים יהיה בפועל קול ישראל ממודיעין.

זאב אלקין: זה אבסורד במשמעות הלאומית של העניין.

זאב אלקין: לכן לטלוויזיה אין הצדקה, לרדיו אין בכלל שום הצדקה.

זאב אלקין: ולכן נשמח.

זאב אלקין: זה תחתיכם כל הסיפור של רשות השידור וכוועדה אנחנו נשמח אם תעמדו פה על המשמר ותנסו לשכנע אותם, או לפחות למזער נזקים.

זאב אלקין: הנקודה השנייה זה כמובן השאלה, כמו שאתה אמרת – מה זה זמני?

זאב אלקין: אם רשות השידור באופן מיידי לא תשקיע בצורה דרמטית באתר החדש שלה בירושלים ולא תוכיח רצינות, אז - - -

יעקב מרגי: לא מן הנמנע שהיא תבקש ארכה.

זאב אלקין: אז הזמני יהפוך לקבוע.

זאב אלקין: ולכן אני חושב שהכנסת כאן, שחוקקה את החוק הזה, והוועדה הזאת הייתה שותפה לחקיקה, נדמה לי, זאת הייתה ועדה משותפת שוועדת החינוך הייתה חלק ממנה, אם אני זוכר נכון.

זאב אלקין: אני זוכר?

<קריאה: כן, כן.

זאב אלקין: זו הייתה ועדה משותפת, כולל ועדת החינוך.

זאב אלקין: הנה, זכרתי נכון.

יעקב מרגי: לא, אצלך זה לא זכירה, זה ידיעה.

זאב אלקין: לא, אבל גם ידיעה בגיל שלי כבר יכולה להפוך לשכחה.

זאב אלקין: אני מנסה לזכור את הדברים הרלבנטיים.

זאב אלקין: אני חושב שחשוב מאד שאתם דווקא כוועדה שמבינה מה המשמעות הלאומית לעניין הזה, תקפיד עם רשות השידור אלף אולי לשקול מחדש ולא לצאת, אבל אם הם יוצאים, לחייב אותם באופן מיידי להגיע עם תכנית מאד מאד ברורה, שיהיה ברור מתי הם חוזרים.

זאב אלקין: אחרת זה פשוט לעשות חוכא ואיטלולא מהכנסת.

זאב אלקין: הכנסת לא במקרה נאבקה לחוקק שזה יהיה בירושלים.

זאב אלקין: וכמו שאמרתי כבר, רדיו זה בכלל נראה לי שערורייה.

זאב אלקין: תחשוב – קול ישראל ממודיעין.

זאב אלקין: אם נגיע לזה.

זאב אלקין: כל מה שאנחנו עושים בדרישה מהממשלה לגבי ירושלים, מנוגד לגמרי למסר שמעביר הצעד הזה.

יעקב מרגי: פשוט, אם לא נצליח להחזיר אותם על ידי הממשלה, אולי נספח את מודיעין לירושלים בסוף.

זאב אלקין: זה רעיון מעניין.

זאב אלקין: אגב, אם כבר פתחת את הפתח הזה, אמנם מודיעין זה מוגזם, אבל יש סוגיה מעניינת שנקראת ירושלים רבתי.

זאב אלקין: יש החלטת ממשלה בזמנו שקבעה שקיים דבר כזה – ירושלים רבתי, היא תחמה אותו גיאוגרפית וניסתה לחשוב על פעילות ממשלתית לפיתוח ירושלים רבתי.

זאב אלקין: היו רעיונות להכניס את ירושלים רבתי לתחום האחריות שלנו בטיפול בתכניות שאנחנו מרכזים.

זאב אלקין: בינתיים זה לא הסתייע וגם פה נשמח אם תעזרו לנו להעלות את הנושא הזה לשיח, כי אני לא חושב שירושלים תפסיד מזה, אלא רק תרוויח.

יעקב מרגי: אני כאיש הנגב, ואני אומר את זה דווקא מבאר שבע, שהיא מתיימרת להיות והיא המטרופולין של הנגב.

יעקב מרגי: אבל לפעמים המרוץ הזה הכוחני בין הרשויות, אני אומר אם הממשלה לא תשכיל לחזק וגם תסובב אותה ולא להיאבק שהכל אצלה ואצלה, אז בסוף זה גם ישפיע עליה.

יעקב מרגי: זה ימשוך אותה כלפי מטה.

זאב אלקין: ללא ספק.

זאב אלקין: אני אתן לך דוגמא.

זאב אלקין: הבאנו סיוע לעסקים, סיוע חירום.

זאב אלקין: גם במעלה אדומים וגם בגוש עציון היו בעיות לא קטנות בעולם העסקים בגל הטרור האחרון.

זאב אלקין: יכולנו לסייע, זה לא היה פוגע בירושלים, כי זה חלקים באופן יחסי קטנים, אבל ידינו כבולות, כי אנחנו כמשרד לא אחראים על ירושלים רבתי ולא יכולנו לעשות את זה.

זאב אלקין: ולכן אני חושב שיש היגיון גדול בהרחבה של תחום האחריות שלנו גם לירושלים רבתי, לפי החלטה ממשלה קיימת שמקבעת מה זה ירושלים רבתי.

זאב אלקין: לא צריך פה להמציא את הגלגל.

זאב אלקין: עכשיו לגבי תיירות.

זאב אלקין: כבר אמרתי, בכל הנושא הזה של תיירות, אנחנו ראינו את עצמנו.

זאב אלקין: למשל בירושלים היה מחסור קשה מאד של חדרי מלון בעלות מאד מאד גבוהה והמשרד היה מאד מעורב בקידום הליכי תכנון ובנייה של מאות חדרי מלון חדשים.

זאב אלקין: אנחנו עסוקים בשיווק ממוקד של ירושלים במדינות היעד הנבחרות, גם באופן כללי וגם כתכנית סיוע חירום עכשיו כדי להביא יותר תיירים לעיר, לאור האתגרים הביטחוניים שיש.

יעקב מרגי: אני לא יודע אם אתה מעורב בזה אישית, אבל אני יודע שיש הרבה יזמים שיש להם תכניות גם על בתי מלון, מבחינת העקשנות בסוגיות התב"עות, שזה רק מלונות והם מבקשים גם מלונות גם דיור.

יעקב מרגי: לפעמים העקשנות הבירוקרטית הזאת תוקעת את הפרויקטים האלה מעל עשור ועשור וחצי.

יעקב מרגי: אני מכיר יזמים ואני לא מתעסק בזה, זה לא התחום שלי, אבל הם שפכו את מר ליבם.

יעקב מרגי: הם אמרו לי תשמע, אני יכולתי לעזור גם בדיור וגם בתיירות בירושלים, אבל פרויקט ענק תקוע בגלל שמתעקשים שיהיה רק תיירות.

יעקב מרגי: רק תיירות אף אחד לא ירים את זה, כי זה לא כדאי.

זאב אלקין: אתה רוצה להעיר על זה, אייל?

<אייל חיימובסקי: כן.

<אייל חיימובסקי: אנחנו זיהינו את הבעיה הזאת.

<יהודית גידלי: סליחה, מי הדובר?

<יהודית גידלי: תציג את עצמך.

<אייל חיימובסקי: אייל חיימובסקי, מנכ"ל הרשות לפיתוח ירושלים.

<אייל חיימובסקי: אנחנו זיהינו את הבעיה הזאת לפני מספר שנים.

<אייל חיימובסקי: גייסנו בן אדם שכל תפקידו הוא ללוות את היזמים אל מול הבירוקרטיה.

<אייל חיימובסקי: אנחנו הובלנו ביחד עם הוועדה המחוזית בירושלים, ביחד עם סיעת ירושלים, מהלך שבו עושים איזון לצורך העניין באחוזי הבנייה הניתנים למלונאות, שיאפשרו גם כן מגורים, כדי להפוך את זה לכלכלי.

<אייל חיימובסקי: תמיד יש את השאיפה של יותר למקסם את הרווחים.

יעקב מרגי: אין ספק.

יעקב מרגי: במיוחד כשרף הרגישות בירושלים הוא גבוה מאד.

<אייל חיימובסקי: נכון, נכון, ואכן הפעולות האלה שנעשו הביאו ללא מעט חדרי מלון נוספים בעיר בשנים האחרונות.

<אייל חיימובסקי: אנחנו רואים את התופעה הזאת היום במרכז העיר, לא רק שהוסיף חדרי מלון חדשים, גם הצליח לשדרג חדרי מלון שעמדו שוממים.

<אייל חיימובסקי: המהלך שעשתה הכנסת לאחרונה עם העלאת ארנונה לנכסים שעומדים שוממים, גם היא אני מקווה שתיתן אותותיה בקרוב.

<אייל חיימובסקי: כמובן שהיינו שמחים שהסכום של חיוב הארנונה יהיה לא המינימאלי, אלא המקסימאלי.

<אייל חיימובסקי: לא כדי להרוויח את הארנונה, אלא כדי לעודד את היזמים באמת לקחת מבנים שעומדים ריקים.

<אייל חיימובסקי: אבל אנחנו באמת רואים תופעה.

<אייל חיימובסקי: כמובן כל זה נעשה ביחד עם המשרד.

<מנחם זלוצקי: כמה חדרי מלון בירושלים?

<אייל חיימובסקי: כמה סך הכל חדרי מלון היום יש?

<אייל חיימובסקי: קרוב ל-1,800 חדרים.

יעקב מרגי: תודה.

זאב אלקין: והדבר האחרון בתחום התיירות, ואני רק מביא דברים נבחרים ממה שעושים, זה עידוד קיומם של כנסים בינלאומיים.

זאב אלקין: לנסות להביא אותם דווקא לירושלים.

זאב אלקין: המשמעות של זה היא מאד ברורה, היא הרבה מעבר למשמעות כלכלית תיירותית לעיר.

זאב אלקין: יש פה גם משמעות מדינית, סימלית הסברתית מאד מאד גדולה.

יעקב מרגי: זה גם מנוף.

יעקב מרגי: צריך שייאמר, זה גם מנוף כלכלי חזק ויציב לעיר שיהיו בה כנסים.

זאב אלקין: תרבות ופנאי במתחם הציבורי, תחום אחר, חשוב מאד של פיתוח העיר, מפיתוח פארקים עד לשדרוג ופיתוח מתחמים שונים.

זאב אלקין: מוזכרים כאן כמה – בית מירון, מנורה, בית הנסן, שזה פרויקט חדש שבדיוק חנכנו לאחרונה, והרבה הרבה דברים.

זאב אלקין: אגב, לא כל הירושלמים יודעים, אבל הרל"י הוא שחקן מרכזי בתהליכי הפיתוח מהסוג הזה, כולל אפילו מתחם תחנת הרכבת הישנה, עם כל החשיבות שלו היום לעיר, ופארק המסילה וכל הפרויקט הזה שמחבר אותם, והרבה הרבה מאד דוגמאות כדי להפוך את ירושלם לעיר אטרקטיבית לכולם.

זאב אלקין: לתייר, למי שגר בה.

זאב אלקין: להשאיר פה אוכלוסייה שתרגיש שיש כאן מקומות גם לבילוי ופנאי, שזה עניין אסטרטגי לגבי פיתוח ירושלים.

זאב אלקין: התחום האחרון.

זאב אלקין: כפי שאמרתי, הוא לא טבעי, הוא לא פיתוח אסטרטגי, אבל זו הרגישות שלנו לאתגרים המידיים של העיר במשבר של העסקים הקטנים.

זאב אלקין: באנו, נכנסנו ואמרנו שצריך.

זאב אלקין: הממשלה לא חייבת לעמוד בצד, היא חייבת להביא סיוע, גם סיוע ישיר לעסקים שהבאנו וגם חשוב לא פחות, ואומרים לנו אנשי עסקים – אפילו יותר חשוב מלהביא כסף ליד – תביאו אנשים.

זאב אלקין: זה תכניות לעידוד גם של תיירות פנים, במיוחד סביב תקופות החגים.

זאב אלקין: זו דוגמא להחלטת ממשלה שנדמה לי שעברה שיאים.

זאב אלקין: אנחנו הכנו החלטת ממשלה תוך חודש, ואתה היית שר בממשלה, אתה יודע מה זה מתחילת הדרך שיש צורך עד לביצוע, ומאישור הממשלה עד לביצוע הסעיף הראשון מהחלטת הממשלה עברו יומיים.

זאב אלקין: כי היה לי מאד חשוב להעביר את זה לפני חנוכה והיה מאמץ מאד מאד גדול וזה עבר יומיים לפני חנוכה וכבר בחנוכה התקיימו אירועים בעיר, שאפשרנו להביא ציבור גדול לירושלים, כי אתה יודע, לא תמיד לאנשים יש זמן לבוא.

זאב אלקין: לכן היה לנו חשוב מאד - - -

יעקב מרגי: ראש הממשלה משתמש בביטוי בישיבות הממשלה – נובל, פרס נובל למקצרים.

יעקב מרגי: אז אם זה הליך חקיקה בקצב כזה, אין ספק שזה - - -

זאב אלקין: לא, זה לא היה חקיקה, אבל עדיין, מרגע שהסברנו - - -

יעקב מרגי: החלטה, זו החלטת ממשלה.

זאב אלקין: מרגע שהסברנו לממשלה, תוך יומיים כבר התבצעו פעולות שתוצאה מזה זה לא היה טריוויאלי, למי שמכיר את הבירוקרטיה הממשלתית.

יעקב מרגי: אין ספק.

זאב אלקין: היית שר, אתה מכיר את זה מצוין.

זאב אלקין: ובהחלט, גם עכשיו, לקראת הקיץ הקרוב, אנחנו מתכוננים במסגרת אותה החלטת ממשלה לעשות פעילות נוספת כדי להביא ולעודד את הציבור לבוא לעיר וזה יעזור גם למוסדות התרבות שבעיר ולמוסדות התיירות, אבל בעיקר יעזור לבעלי עסקים, כי כשבאים אנשים הם גם אוכלים בעיר, קונים בעיר ואחת מהבעיות של העיר שבגלל בעיה ביטחונית לא מגיעים אליה.

יעקב מרגי: אפרופו עסקים קטנים, זו בעיה שהתנקזה אלינו.

יעקב מרגי: אני לא יודע מי נתן את הדעת על כך, בגלל המצב היום.

יעקב מרגי: לא רק בגלל המצב.

יעקב מרגי: הכניסה לעיר העתיקה וזה שנסגר שער יפו רק לתושבים וזה מותר בשעות מסוימות בלבד לתיירים, לאורחים.

יעקב מרגי: האזרח מן השורה שיודע שהוא צריך להיכנס למתחם העיר העתיקה שלא בדרך שער יפו, מדיר את רגליו מהעיר העתיקה.

יעקב מרגי: לא נוסע לכותל, לא הולך לעיר העתיקה, לרובע היהודי.

יעקב מרגי: יש לו שעות מוגבלות שהוא יכול לבוא עם רכב.

יעקב מרגי: לכן אני חושב שעם הרצון לאפשר את תנאי המחייה הנוחים והניידים של תושבי הרובע, צריך לקחת גם את השיקול הזה גם כמרכזי, כי בגלל המצב הביטחוני, אנשים נרתעים להיכנס בדרכים האלה.

זאב אלקין: יש לזה מענה מסוים, אגב, אדוני יושב הראש, וזה גם פרויקט שאנחנו מפעילים, למרות שלכאורה לא אנחנו היינו צריכים להפעיל אותו.

זאב אלקין: זה פרויקט השאטלים.

זאב אלקין: יש היום יכולת להחנות ולהשתמש בשאטל לכותל וזה בדיוק בא לענות על הצורך הזה, כי לצערי גם אם תאפשר כניסת כלי רכב לעיר העתיקה, אין שם פתרונות חנייה היום.

זאב אלקין: זה פרויקט נפרד שצריך לבצע, כי החניות הקיימות ברובע היום לא נותנות מענה לצורך.

יעקב מרגי: אתה צודק, אני מכיר את המצוקה, אבל לאו דווקא.

יעקב מרגי: הוא נכנס, פורק נוסעים, את בני המשפחה, הוא יודע שהוא הביא אותם ליעד.

יעקב מרגי: הוא לא דואג להם וחוזר להחנות.

זאב אלקין: הרי מראש באים כל המשפחה ברכב שלהם או במונית.

זאב אלקין: אז מוניות מגיעות - - -

יעקב מרגי: לא יודע, אני לא אומר, אבל צריך לחשוב על השאלה.

זאב אלקין: יש פה אתגר לא פשוט וחלק מהפתרונות לזה זה כמובן החניון הגדול שנבנה ליד שער יפו.

זאב אלקין: ומצד שני פרויקט השאלטים שמאפשר לחנות יותר רחוק ולהשתמש בשאטל.

זאב אלקין: אבל יש בעיה תחבורתית קשה סביב העיר העתיקה, זה נכון וצריך לחפש שם מענים.

זאב אלקין: זה הנכס המרכזי הלאומי התיירותי שלנו.

זאב אלקין: עכשיו, זה הגרף התקציבי של תכנית מרום.

זאב אלקין: אתה רואה מה המשמעות של הביצוע ההדרגתי של התכנית הרב שנתית ואתה רואה שהתכנית מתקרבת לסיומה.

זאב אלקין: הכחול זה התכנית הרב שנתית, האדום זה הביצוע המצטבר והתחייבויות שכבר ניתנו לביצוע, אז אתה רואה שאנחנו השנה מבצעים את התכנית ובתוכה אתה רואה מה חלקן של השנים 2015-2016 ביחד, בתוך הגנט הרב שנתי, בכל אותם התחומים – תיירות, תרבות, פנאי, פיתוח כלכלי ותכנית העסקים.

זאב אלקין: אתה רואה שבכל המרכיבים האלה, ברגע שהאדום שווה לכחול, זה אומר שאנחנו מסיימים, נגמר לנו החמצן, ואם לא נקבל ביום ירושלים הקרוב אור ירוק משמעותי לחומש הבא, אז העיר תתחיל לקרטע.

זאב אלקין: כי אחר כך, מה שלא עושים השנה, גם שנה הבאה אם נותנים פי שניים כסף, לוחות זמנים אי אפשר לסגור.

זאב אלקין: במחירים של זה זה קשה מאד.

זאב אלקין: התכנית הנוספת, החלטת ממשלה נוספת זה שיקום ופיתוח העיר העתיקה.

זאב אלקין: כפי שאמרתי, חיזוק המוצר התיירותי של העיר והנגשה למבקרים בכל שעות היום.

זאב אלקין: ישנם מספר תחומי פעילות פה.

זאב אלקין: תשתיות במרחב הציבורי, לקחת אתרי תיירות מרכזיים, להשקיע בהם, לפתח אותם בצורה דרמטית.

זאב אלקין: לפעמים זה דברים מאד פשוטים שאנחנו מתעסקים בהם.

זאב אלקין: שילוט - העיר העתיקה לא מספיק טובה מבחינת שילוט.

זאב אלקין: זה מקרה קוריוזי, אבל חשוב כשירותים.

זאב אלקין: המשרד עשה פרויקט שלם לשירותים ציבוריים בחלקים שונים, אגב, ברובעים שונים של העיר, וזה חשוב גם לתושבי העיר העתיקה כולם – יהודים וערבים וגם לתיירים.

זאב אלקין: זה פרט קטן, אבל מישהו צריך לדאוג לו, מישהו צריך לחשוב עליו.

זאב אלקין: תאורה, עבודות על השדרוג הפיזי.

זאב אלקין: כל מי שמטייל ברחובות של העיר העתיקה ועוד פעם, דווקא ברובע היהודי המצב יחסית טוב.

זאב אלקין: ברובעים האחרים, בעיקר ברוב המוסלמי, המצב הפיזי הוא מאד בעייתי ורחוב אחרי רחוב המשרד נכנס ועוסק בשדרוג הכל, משדרוג המדרכות – עם יכולת לעבור עם עגלות.

זאב אלקין: זה קשור גם לעסקים וגם למשפחות.

זאב אלקין: זה חשוב לתיירים וזה חשוב לתושבים.

זאב אלקין: עד למראה החיצוני וטיפול בתשתיות וזו עבודה סיזיפית שאתה לא רואה.

זאב אלקין: זה לא לקחת אתר תיירות גדול שאפשר לחנוך אותו ולחתוך את הסרט.

זאב אלקין: זה גם סיוע לתושבים.

זאב אלקין: מגיע לתושבי העיר העתיקה, כולל לתושבי העיר העתיקה הערבים, לחיות בתנאים טובים.

זאב אלקין: גם ככה הם סופגים את כל התיירות על הראש שלהם.

זאב אלקין: זה גם רווח לעסקים, כפי שצריך בעסקים, אבל זה גם לא פשוט למי שגר בתוך כל זה.

זאב אלקין: אסור שזה ייראה כעולם שלישי – העיר העתיקה.

זאב אלקין: זה לב ליבה וזה כרטיס הביקור של מדינת ישראל כולה.

זאב אלקין: ויש לנו פה עוד המון עבודה.

זאב אלקין: שיתנו לנו יותר תקציב, נדע לעשות יותר.

זאב אלקין: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם התושבים עצמם.

זאב אלקין: יש צוות שלם שפועל דרך החברה לפיתוח מזרח ירושלים, הזרוע הביצועית השנייה שלנו, שאף היא עובדת ישירות מול המשרד.

זאב אלקין: היא הוכרה כזרוע הביצוע של המשרד ולפעמים מפעילים אותה דרך הרל"י.

זאב אלקין: יש שם צוות שיתוף הציבור, שיודע ויש לו מערכת יחסים קרובה מאד עם תושבי העיר העתיקה ליהודים כערבים, ולכן את כל הפרויקטים הם עושים בשיתוף הציבור יחד איתם.

זאב אלקין: אני עשיתי מספר סיורים, פגשתי את התושבים.

זאב אלקין: החברה שלנו הם כמו בני המקום, הם מתייחסים אליהם כחלק אינטגראלי וכנציגות שלהם כלפי הממסד לפתרון הבעיות, וטוב שכך.

זאב אלקין: הר הזיתים, גם פה יש הרבה מאד משימות, משיקום הקברים שבו עסק המשרד וזה כמובן משימה לאומית.

זאב אלקין: עשינו מה שיכולנו, אבל השמיים הם הגבול.

זאב אלקין: בפועל צריך פה איזו שהיא החלטת ממשלה כוללת, שתיתן לנו - - -

יעקב מרגי: עם כל מה שנעשה, אפשר להבין כמה עוד אפשר לעשות וכמה עוד צריך לעשות.

זאב אלקין: וכמובן כל הסיפור של האבטחה - - -

יעקב מרגי: והשמירה.

זאב אלקין: השמירה ומניעת הוונדליזם.

זאב אלקין: עוד פעם, אני לא חושב שזה תפקידנו, אבל כשאף אחד לא עושה, אנחנו נכנסים.

זאב אלקין: אנחנו מממנים היום את רוב ההוצאות על השמירה על המצלמות, בכל מה שקשור ל - - -

יעקב מרגי: זה לא משרד השיכון?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: אנחנו נותנים כסף שהולך למשרד השיכון ועושה את זה מתקציבנו.

זאב אלקין: אני לא חושב שאנחנו צריכים לעשות את זה, אבל כשלא היה אף אחד שייתן והר הזיתים הוא קריטי לכולם – זה אתר לאומי, זה גם אתר תיירותי עם משמעות תיירות, שלא מספיק מפותח בהקשר הזה.

זאב אלקין: ואמרנו שאנחנו לא נעמוד בצד.

יעקב מרגי: יש כבר תחנת משטרה נקודתית?

זאב אלקין: יש, אבל זה לא משחרר את כל מה שאנחנו מושקעים פה וצריכים למצוא לזה פתרון.

זאב אלקין: זה לא הגיוני שאנחנו ולא המשרד לביטחון פנים ולא משרד השיכון, שאחראי על - - -, יממן מצלמות אבטחה.

זאב אלקין: אז אף אחד לא עשה – עשינו, אבל באיזה שהוא שלב מישהו יצטרך, לפחות ברמת התחזוקה השנתית, לקחת את זה מאיתנו.

זאב אלקין: לא הגיוני שאנחנו נעסוק בזה.

זאב אלקין: אנחנו לא מחליפים את הגופים הממשלתיים הרלבנטיים.

זאב אלקין: עכשיו לגבי שטחים פתוחים מסביב לעיר העתיקה ובתוך העיר העתיקה עצמה.

זאב אלקין: דיילות מטיילת החומה עד לטיילת מסביב לחומות, שבחלקים ממנה היא במצב נוראי.

זאב אלקין: יש שם אתרי זבל גדולים וזה לא הגיוני, עוד פעם.

זאב אלקין: אתר שהוא כרטיס ביקור של מדינת ישראל כולה, של כל התיירות, לא יכול להיות שמי שעושה סביב החומות בעיר העתיקה בסוף נתקל באתרי אשפה.

זאב אלקין: זה לא צריך להיות ככה וזה מחייב השלמה של כל הפרויקט הזה, סובב העיר העתיקה, וזו משימה חשובה מבחינתנו.

זאב אלקין: לשווק את האתרים התיירותיים.

זאב אלקין: לא רבים יודעים, אבל למשל פסטיבל האור שייפתח השבוע, אני יחד עם ראש העיר פותחים את זה השבוע.

זאב אלקין: אתה יודע שזה ממומן נדמה לי ב-95%, כמה אייל?

<אייל חיימובסקי: יותר.

זאב אלקין: יותר.

זאב אלקין: 100% כמעט.

יעקב מרגי: אחרי 95% אתה יכול לומר הכל.

זאב אלקין: לא, אבל זאת האמת.

זאב אלקין: זה פסטיבל שהוא ממומן כולו פחות או יותר מתקציב המשרד, במסגרת של התכניות האלה שעליהן דיברתי והמטרה שלו היא מאד מאד פשוטה.

זאב אלקין: זה להביא תייר גם פנים וגם חוץ לעיר העתיקה גם בשעות הלילה.

זאב אלקין: הרי דיברת על כך שלעיר העתיקה יש בעיה של היקפים קטנים.

זאב אלקין: המון אתרים שמושכים תשומת לב ולכן היא מאד מאד פקוקה, לא רק ברכבים אלא גם באנשים, בתקופות שהתיירות היא גבוהה והיא לא מנצלת את הלילה.

זאב אלקין: הרבה מאד מקומות מנצלים את הלילה.

זאב אלקין: ברור שבתקופה ביטחונית כמו שלנו זה אתגר שבעתיים, ולכן דווקא הרעיון של פסטיבל האור זה לא רק בגלל שזה יפה, אלא יש מחשבה אחרי זה, לנסות ולשנות את הדפוס הזה של ביקורים בעיר העתיקה.

זאב אלקין: פסטיבל הצלילים כנ"ל.

זאב אלקין: גם זה פסטיבל שבמידה רבה הוא ביוזמה שלנו.

זאב אלקין: זאת אומרת שאתה רואה כאן שגם אירועים שונים שמתקיימים בעיר, כשזה לא סתם אירוע עירוני.

זאב אלקין: אירוע עירוני אנחנו בדרך כלל אומר לעירייה שזה תפקידם.

זאב אלקין: מה שהצלחתם להשיג, מה שיש בתקציבים – תרימו.

זאב אלקין: אבל בנושא הזה של העיר העתיקה, היות שזה פרויקט לאומי, אני חושב שזה מתפקידנו.

זאב אלקין: ותחום פרוזאי – ניקיון ותחזוקה.

זאב אלקין: כל הסיפור של ניקיון ותחזוקה בעיר העתיקה, עוד פעם, הייתי מעדיף אם זה לא היה עלינו, אבל היות ובצדק אומרת העירייה – סליחה – כל התיירות למדינת ישראל עוברת לנו פה, אז אל תפילו את זה עלינו מכספי משלם הארנונה.

זאב אלקין: אפשר להבין את ההיגיון.

זאב אלקין: אז גם כאן אנחנו במגרש הזה.

זאב אלקין: זאת אומרת שמניקיון ושירותים עד לפיתוח אתרי תיירות ופסטיבלים.

זאב אלקין: כל מה שזז וקשור, כמעט כל מה שקורה היום בעיר העתיקה – אם תחקור תגלה שאנחנו עושים באופן ישיר או שזה תקציבים שאנחנו השקענו והם עוברים לגורם שני והוא זה שמפעיל.

זאב אלקין: אתה יכול לראות בגרף של התקציב של אגן העיר העתיקה – ופה זה תכנית שעדיין לא מימשנו – אבל אתה רואה שכשמסתכלים על התחייבויות, אנחנו גם כאן קרובים מאד לזה שהאדום פוגש את הכחול.

זאב אלקין: זאת אומרת שאנחנו פה בחלק של ההתחייבויות, יחסית מתוך האדום הוא לא קטן.

זאב אלקין: זה דברים שכבר בהרצה והתחייבנו כספית אבל הם עוד לא מומשו.

זאב אלקין: אבל גם כאן, ברגע שנסיים 2020, נצטרך עוד שנה להתחיל לחשוב על ההמשך של השנה שנתיים, להמשך של תכנית אגן העיר העתיקה.

זאב אלקין: התחום השלישי זה מתחם ירושלים.

זאב אלקין: כבר הזכרתי אותו, שבעיני זה אחד מהתחומים האסטרטגיים מבחינתנו כמשרד ואמרתי שאני ממש לא שבע רצון מההיקף הכספי של החלטת הממשלה בהיבט הזה.

זאב אלקין: אנחנו צריכים פה תוספת כסף משמעותית.

זאב אלקין: אנחנו מדברים גם על צמצום הפערים החברתיים כלכליים, דרך שיפור איכות החינוך, השתלבות בתעסוקה, באקדמיה וגם שדרוג תשתיות פיזיות.

זאב אלקין: חינוך: שיפור איכות החינוך.

זאב אלקין: הזכרת את כיתות הלימודים, אז זה לא רק כיתות הלימודים.

זאב אלקין: החינוך במזרח ירושלים שונה לחלוטין מחינוך אפילו ממוצע ואפילו פחות מהממוצע במדינת ישראל כולה, וזה לא צריך להיות ככה.

זאב אלקין: יש פה אתגר גדול מאד לסגירת פערים.

זאב אלקין: אחד מהמרכיבים שאנחנו מזהים אותם כחסם לאוכלוסייה, זה כל הנושא של תכנית לימודים ישראלית.

זאב אלקין: כי מי שלא לומד תכנית לימודים ישראלית, הוא אחר כך חסום בהשכלה הגבוהה, הוא חסום בתעסוקה להרבה מאד דברים.

זאב אלקין: עשינו סקר – זה היה מאד מעניין – הפתיע גם אותנו, כי יותר מ-50% מהאוכלוסייה של מזרח ירושלים רוצים תכנית לימודים ישראלית.

זאב אלקין: ולכן הביקוש הרבה יותר גדול מההיצע בהקשר הזה, וזה לא פשוט, כי זה שינוי דפוסי מחשבה.

זאב אלקין: אני לא חושב שצריך לעשות את זה בכוח.

זאב אלקין: אני לא חושב שזה יעבוד, אבל אני חושב שצריך לפתוח אופציות.

זאב אלקין: זאת אומרת שאם אתה שואל אותי מה נכון לשנים הקרובות למזרח ירושלים, אני חושב שבכל בית ספר צריכה להיות אופציה שההורים יוכלו לבחור – או תכנית לימודים קיימת או תכנית לימודים ישראלית ואין לי ספק שתכנית לימודים ישראלית תהיה ברת התחרות, כי לפי הבדיקות שלנו, ההורים רוצים את זה.

זאב אלקין: זו רק שאלה של לגיטימציה בנושא.

יעקב מרגי: לא, אבל זה גם אינטרס לאומי שלנו.

זאב אלקין: זה ברור.

זאב אלקין: על זה אני בכלל לא מדבר.

יעקב מרגי: כשיש לך טבעת חנק או צוואר בקבוק של מחסור בכיתות ויש ביקוש גדול ואנחנו גוררים רגליים בהשלמת הפערים האלה, אני מבין את המצוקות האובייקטיביות גם של מחסור בשטחים והאוכלוסייה לא - - -

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: אגב, אתה תופתע, אבל אחת מהסיבות העיקריות לבעיה של מחסור בכיתות זה לא כסף.

יעקב מרגי: זה שטחים.

זאב אלקין: כשאני למשל סגרתי עם האוצר, הסיכום שלי היה כל מקום שאפשר לבנות קיבלתי כסף סביב החלטה האחרונה למגזר הערבי.

יעקב מרגי: כן, צריך להיות יצירתיים.

זאב אלקין: אבל הבעיה זה שטחים שאי אפשר לבנות עליהם.

יעקב מרגי: צריך להיות יצירתיים ולראות איך.

זאב אלקין: אבל בהחלט יש פה בתחום של חינוך אתגר גדול מאד וכמובן אנחנו גם עסוקים בתוספת תקצוב לחינוך הבלתי פורמאלי בעיר בכל מיני זרועות.

זאב אלקין: כל התחום של התעסוקה – יוקם מרכז הכוון תעסוקתי.

זאב אלקין: מדברים על הקמת בית ספר מקצועי בעיר והקמנו מט"י לעידוד יזמות, נדמה לי ראשון במזרח העיר.

יעקב מרגי: מה זה ראשי תיבות הא"ב?

<שרית גולדשטיין: הא"ב זה תחום שבו יש אפשרות ליזמים בתחום הטכנולוגיה להתפתח.

<שרית גולדשטיין: הם מקבלים שם הרצאות.

זאב אלקין: חממה טכנולוגית.

זאב אלקין: קצת שונה, אבל רעיון דומה שאתה מכנס ביחד אנשים שיש להם אינטרסים משותפים, ואז אתה יכול גם לתת להם שירותים ביחד וגם עצם השהות ביחד מוזילה כל מיני דברים ופותחת אפיקים.

זאב אלקין: זה נכון גם בתחומי ההייטק, נכון בהרבה תחומים שכך זה עובד.

זאב אלקין: וכל זה זה ממש קצה הקרחון של מה שאפשר לעשות כאן.

זאב אלקין: צריך לעשות הרבה יותר בתחום הזה במזרח ירושלים.

זאב אלקין: רווחה, הגדלת מספר התקנים לעובדים סוציאליים ותקצוב תכניות ייעודיות בתחום הרווחה ותשתיות פיזיות, שגם כאן עושים כל מיני דברים.

זאב אלקין: משרד התחבורה עושה כמה פרויקטים חשובים בנושא הזה, אבל אנחנו בינתיים מצליחים בקושי להרים בעיקר את העיר העתיקה, את השכונה, את הרובע המוסלמי ואת הרובע הנוצרי בעיר העתיקה.

זאב אלקין: אתה עכשיו תראה את כל מזרח ירושלים בהשקעות בסדרי גודל אחרים לגמרי וזה הכרחי.

זאב אלקין: עוד פעם, לא יכול להיות שעיר הבירה שלנו תראה בחלק שלה כמדינת עולם שלישי, אבל חלק מזה זה כמובן סוגיות של תכנון וסוגיות של ניהול של כל המשק העירוני הזה, אבל זה גם סוגיה של השקעות ואנחנו ערוכים מבחינתנו, אם יגדלו התקציבים של החלטת הממשלה לגבי מזרח ירושלים להיכנס בהיקפים הרבה יותר גדולים בתחום הזה של התשתיות הפיזיות.

זאב אלקין: אז זה בנושא הזה.

יעקב מרגי: אני הייתי רוצה להשאיר להם עוד חצי שעה.

זאב אלקין: אתה רואה את הגרף התקציבי פה.

זאב אלקין: אנחנו בחלק מהתחומים עוד רחוקים מהמיצוי.

זאב אלקין: זו תכנית ממשלה יותר חדשה.

זאב אלקין: כמה מילים על מורשת.

זאב אלקין: אנחנו נדלג על זה, עסקנו בזה אתמול, אז אני פחות מרחיב, כי הייתה לכם דוגמא.

זאב אלקין: אין כמו דוגמא.

זאב אלקין: זה עדיף על כל הגרפים ועל כל התמונות התקציביות.

זאב אלקין: מערך המורשת שלנו קודם כל, שים לב למספר שם למעלה, בגלגול הראשון שלו בתכנית חמש שנתית הוא הקיף כ-500 פרויקטים שזה סיפור רציני.

זאב אלקין: חלקם זה פרויקטים גדולים בהשקעה גדולה, חלקם זה פרויקטים קטנים ונגיעה קטנה, אבל זה בהחלט פרויקט ששינה את כל התחום הזה.

זאב אלקין: שינה גם בדרך ההתנהלות.

זאב אלקין: היה לי מפגש לא מזמן עם הפרטנרים שלנו למשל, המרכזיים של הרט"ג, רשות העתיקות והמועצה לשימור אתרים והם אמרו דבר מדהים.

זאב אלקין: הם אמרו לפני שקמתם לא היה לנו שולחן כזה וכל אחד היה לנפשו, וזה לא רק הכסף שאתם נותנים לו.

זאב אלקין: למשל במועצה לשימור אתרים, אני חושב – איזה אחוז מהתקציב שלהם זה אנחנו היום, ראובן?

<ראובן פינסקי: נמצאים פה 50.

זאב אלקין: 50%?

מרדכי יוגב: 150.

זאב אלקין: 150%?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אין 150%.

מרדכי יוגב: אז הכפילו את התקציב.

זאב אלקין: בגדול רוב מוחלט של התקציב שלו היום במועצה לשימור אתרים, זה בזכות תכנית מורשת.

זאב אלקין: עכשיו, לפעמים זה פרויקטים יותר גדולים, לפעמים זה נגיעה קטנה בפרויקטים קטנים, אבל שינה לגמרי את כל התחום הזה של השימור בארץ.

זאב אלקין: אבל אמרו לי כולם – הנה, אתה היית שם באותו מפגש – שלושתכם אמרתם לי שלא היה שולחן משותף לרט"ג, לרשות העתיקות ולמועצה לשימור אתרים.

זאב אלקין: זאת אומרת שעצם הסנכרון פה והסינרגיה יש לה משמעות אפילו מעבר לסיפור הזה של הכסף.

זאב אלקין: וכמובן כל התחום הבלתי מוחשי, כל העולם של הדיגיטציה וההנגשה של הכל – מהארכיונים עד לתרבות חזותית, כולל אוספים של פיוט ותפילה.

זאב אלקין: הרובד פה הוא רב פעלים והוא כבר מסוגל להתמחות בכל דבר יחד עם הצוות שלו, וזו אופרציה לא פשוטה שדורשת גם שיקול דעת מקצועי, ועדות חיצוניות שאנחנו מפעילים – מה לעשות, איך לעשות, ללוות פרויקטים.

זאב אלקין: זה לא סתם לתת פרויקטים.

זאב אלקין: כל מי שמקבל כסף מראובן עובר שבעה מדורי גיהינום לוודא שהוא יודע מה הוא עושה עם הכסף, שהוא בונה תכנית שאפשר לבצע אותה, שהיא אמיתית, שהיא לא תתפזר באמצע, שהיא קולעת למטרה.

זאב אלקין: שיש הרבה ליווי מקצועי שלפעמים זה מעצבן את כל הגורמים שעובדים מולנו, אבל בשורה התחתונה זה שווה כי זה עוזר להם להתגבש למשהו נכון.

זאב אלקין: עכשיו כמה דוגמאות למיזמים.

זאב אלקין: בית העצמאות, הייתם שם.

זאב אלקין: כפר עציון – חנכנו ממש לאחרונה את החיזיון בכפר עציון במקום המפורסם, ההיסטורי של מלחמת העצמאות ששינה את פניו.

זאב אלקין: אתרים ארכיאולוגים כמו ההרודיון, כמו תל לכיש, כמו עיר דוד, שילה הקדומה, בית הכנסת המפורסם עם הקשתות בגולן - - - הרבה עכשיו.

זאב אלקין: באופן חצי מצער, חצי פרדוקסאלי, החלטת הממשלה בביקור הממשלה ברמת הגולן עכשיו, היא החלטת הממשלה הכי משמעותית מבחינת הכסף והחלטת הממשלה על בית הכנסת, ולכן המשרד הקטן - - -

יעקב מרגי: שנים הפרויקט הזה.

זאב אלקין: כל הממשלה הלכה לרמת הגולן.

זאב אלקין: המשרד שהשאיר הכי הרבה כסף זה היה המשרד שלנו.

זאב אלקין: להגיד שזה שימח אותי?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: אני חושב שגם משרדי הממשלה יכלו גם להשקיע.

זאב אלקין: אז הוספנו איזה שהוא פרט קטן בהיקף התקציבי שלו.

זאב אלקין: שימור בתי כנסת בגליל ובגולן, צריף בן גוריון, מוזיאון הקיבוץ בעין שמר, בית רב קוק בירושלים, יודפת, אתר חשוב לא פחות ממצדה, שפחות מטויל מבחינת הציבור הישראלי ששינה את פניו מבחינת ההנגשה, מבחינת ההסברים במקום.

זאב אלקין: אני מזמין את כולם לבוא ולבקר שם.

זאב אלקין: דווקא למרות שזה רט"ג חינם אין כסף.

זאב אלקין: רט"ג עדיין לא גובים, כי זה עוד לא תפס כמות כזאת של מבקרים, אז אל תפספסו.

זאב אלקין: זה מקום שאם אנחנו עסוקים כמורשת בהיסטוריה יהודית, אני אומר שזה המקום שבו ההיסטוריה היהודית התחילה שם.

זאב אלקין: שם יוסף בן מתתיהו ממצביא הפך להיסטוריון.

זאב אלקין: כל המקצוע של ההיסטוריה היהודית התחיל שם במבצר הזה.

זאב אלקין: כתבי יד יהודיים, כולל כל האוספים של הספרייה הלאומית ואחרים.

זאב אלקין: רשת ארכיוני ישראל, המון המון פרויקטים.

זאב אלקין: זה הגדולים.

זאב אלקין: והנה, תראה, זה רק נבחרת של הדברים הקטנים.

זאב אלקין: אני אתן לך דוגמא.

זאב אלקין: הייתי לא מזמן בסיור ברחובות כשר הקליטה, אבל אמרתי אני גם שר מורשת על הדרך, נראה מה עושים בתחום של מורשת.

זאב אלקין: וזה מדהים.

זאב אלקין: נגיעות קטנות, תקציבים לא קטנים, אבל בור המים הראשון, דווקא בעיקר בתחום של המועצה לשימור אתרים.

זאב אלקין: בית הכנסת הראשון של היישוב.

זאב אלקין: בור המים הראשון של היישוב.

זאב אלקין: היישוב הופך את זה לאירוע.

זאב אלקין: מביאים לשם תלמידים.

זאב אלקין: אז כשאתה מחבר את המורשת למשהו שלך, של העיר שלך, איך היא התפתחה, זה מאד מאד חשוב ולפעמים בתקציבים הקטנים האלה אתה יודע לעשות לא פחות מאתגר גדול וחשוב.

זאב אלקין: ולסיכום, הגרף התקציבי של תכנית מורשת ובזה אני עוצר.

זאב אלקין: אתה רואה את השנתיים האחרונות.

זאב אלקין: אתה רואה שבשנת 2015, כמו שכבר אמרתי, הייתה לנו קפיצה קדימה גם בתכנית המורשת בשנה האחרונה שלה וגם שתי הקצבות חד פעמיות שקיבלנו; ולעומת זאת בשנת 2016 אנחנו חיים על אדי הדלק של שנת 2015 ועל ה-30 מיליון שקלים בבסיס ועוד 10 מיליון שקלים שאנחנו מחכים להם מהאוצר, תוספתי.

זאב אלקין: ומי שרוצה שזה יהיה רציני – אנחנו צריכים עוד כסף.

יעקב מרגי: תגיד לי, מכל המפלגות ששמים את ירושלים על הנס הקואליציוני, לא הביאו לך כלום?

זאב אלקין: העבירו מעט מאד.

זאב אלקין: העבירו.

זאב אלקין: בהחלטת הממשלה על עסקים הצלחנו לקבל קצת סיוע - - -

יעקב מרגי: אני לא ציני.

זאב אלקין: אם אתה בשם ש"ס מציע, אני יכול לבוא למפלגות אחרות לאשר את האחרים.

יעקב מרגי: אם הייתי ממונה על זה הייתי מראש אומר לך.

זאב אלקין: בהחלט.

זאב אלקין: שיימצא ראשון, אז אנחנו נשמח לבוא - - -

יעקב מרגי: כששאלתי מפלגות כללתי גם את ש"ס.

זאב אלקין: לצערי יש, אבל מעט.

זאב אלקין: הבית היהודי העבירו קצת, נדמה לי מהקואליציוני שלהם.

זאב אלקין: פחות או יותר בזה זה הסתכם.

יעקב מרגי: אבל אין ספק שזה לא - - -

זאב אלקין: בינתיים היחידים שהעבירו זה הבית היהודי.

זאב אלקין: אז אם אתה יודע לשכנע את ש"ס, אנחנו נשמח.

זאב אלקין: למשרד יש פרויקטים חשובים גם למורשת וגם לירושלים.

יעקב מרגי: אני אומר בגדול, אין ספק שצריך.

יעקב מרגי: אם כבר התקבלה החלטה ויש כבר תקציב בבסיס למשרד, אני חושב שאי אפשר להקים משרד בלי לתקצב אותו בבסיס, בגלל שאי אפשר להתחיל כל שנה עוד פעם במחול הזה.

יעקב מרגי: זה מתיש.

יעקב מרגי: אגף התקציבים וכל המשאים ומתנים האלה.

יעקב מרגי: אין ספק שצריך לעבות את תקציב המשרד.

יעקב מרגי: אני חושב שהפעולות שציינת, שראינו פה, א' צריך לחשוף אותן.

יעקב מרגי: לא כולם מודעים לעבודתו של המשרד.

יעקב מרגי: אין ספק.

יעקב מרגי: אבל תדע לך, מרגע שאתה מעביר - - -

זאב אלקין: אגב, אני אגלה לך סוד.

זאב אלקין: כשאמרתי לך שבמשרד ירושלים יש שלושה עובדים, אז אתה יכול לנחש שזה לא כולל את תפקיד הדובר.

זאב אלקין: למשרד ממשלתי בדרך כלל יש דובר.

זאב אלקין: למשרד ירושלים, בחלק של ירושלים, יש לו שלושה עובדים בלבד.

זאב אלקין: אז עם כל הכבוד לחשיבות החשיפה והדוברות, בינתיים ההחלטה שקיבלנו היא ששלושת העובדים האלה עוסקים בלהביא את הכסף ולנהל אותו ולנהל את הפרויקטים, ולכן יש באמת בעיה של חשיפה, נכון.

יעקב מרגי: צריך להעצים את המשרד וכשמעצימים את המשרד, הוא הופך להיות מבוקש.

יעקב מרגי: צריך לקחת את זה בחשבון.

יעקב מרגי: יתחילו לריב עליו בקדנציה הבאה.

יעקב מרגי: חברי הכנסת.

זאב אלקין: אגב, רבו עליו מספיק גם בקדנציה הזאת.

זאב אלקין: זה לא הייתה הבעיה שלו.

זאב אלקין: זו הייתה אחת מהסוגיות המורכבות ביותר - במשא ומתן הקואליציוני ובהרכבת הממשלה – זה היה גורלו של משרד ירושלים.

יעקב מרגי: כנראה בגלל שכיהנו בו כל ראשי הממשלה כמעט מאז יצחק שמיר, אז כנראה זה עורר לאנשים יומרות ויוזמות.

תמר זנדברג: או, או, אתה מסבך אותו עכשיו.

יעקב מרגי: תראו, הוא עוד צעיר.

זאב אלקין: אחרי שלוקחים לי את נתיב, אתה משכנע את ראש הממשלה לקחת לי גם את ירושלים, אז מה יישאר לי?

תמר זנדברג: צעיר, אבל מוכשר.

יעקב מרגי: אנחנו דוחפים למעלה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מוטי יוגב, אבל ממש בקצרה.

יעקב מרגי: לאחר מכן חברת הכנסת תמר זנדברג ונשמע את האורחים.

מרדכי יוגב: קודם כל, ברשות יושב הראש, ברשות השר, אני מודה שהנושא יקר לכולנו ואני שמח בישיבה ואני מתנצל על זה שמחכה לי איזו שהיא קבוצה שאני מחויב אליה.

מרדכי יוגב: אני שמח שאנחנו מעלים את ירושלים על ראש שמחתנו ואני שמח גם בכל העשייה וגם במה שנאמר פה.

מרדכי יוגב: אני יכול לצרף לכם בחוויה מאחד מהכיוונים של ציוני הדרך שציינת.

מרדכי יוגב: זכיתי להיות ואני זוכה, גם משום שיש לי שם דוד מבוגר בקיבוץ שדות ים.

מרדכי יוגב: או הפנים שיש להם מחידוש המוזיאון של חנה סנש, זה פשוט לא להאמין.

מרדכי יוגב: וזה היה מקום שיכולת לראות בו סרט שחור לבן, אני מכיר אותו מילדותי.

מרדכי יוגב: ומאתמול, קבוצה של 40 גברים, שהיו כנראה במיצג שאני עוד לא הייתי בו, סיפר לי הבן שלי, שהיה שם – כולם יצאו בוכים מהמיצג של כפר עציון.

מרדכי יוגב: אז אני לא יודע מה יש בו, אבל זה מאתמול.

מרדכי יוגב: אז מחנה סנש, משדות ים, אני יכול לציין לכם.

זאב אלקין: אני אגב לא שאיבדתי יכולת מקצועית, אני בוורסיה הישנה הייתי מדריך סיורים.

זאב אלקין: עכשיו אני לא יכול להדריך שם, כי זה השתנה לחלוטין.

מרדכי יוגב: זה היה מרגש גם אז.

זאב אלקין: איבדתי פרנסה פוטנציאלית.

מרדכי יוגב: גם הבונקר של אז היה מרגש.

זאב אלקין: נכון.

מרדכי יוגב: הלאה.

מרדכי יוגב: אני רוצה לדבר נקודה-נקודה.

מרדכי יוגב: אחד, אני שמח בתפיסת ירושלים רבתי שהעלה פה השר.

מרדכי יוגב: אני אשתדל לדבר איתך באופן אישי.

מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו נצטרך להעלות מחדש גם את השדולה שהייתה פעם וגם על המשמעויות של הזיקות השונות – מהתחבורתיות, שבעיני הנקודה הזאת היא ראשונית ואני מקיים על זה ישיבה גם אצלי ביום שלישי, אז אני אשמח במשהו להכין גם איתך כדי לקבל - - -

זאב אלקין: אנחנו כרגע לא מוכנים לזה.

מרדכי יוגב: אני יודע, אני יודע.

מרדכי יוגב: אבל המשמעות של ירושלים רבתי היא קריטית להיותה של ירושלים לא בלון אלחוט, אלא בירת ישראל, שהנגישות אליה היא רבה.

מרדכי יוגב: לא ארחיב בזה כלום כרגע, משום שהזמן קצר.

מרדכי יוגב: כפי שאמרתם, הזיקות הן רבות.

מרדכי יוגב: בראש ובראשונה זה התחבורה.

מרדכי יוגב: הדבר השני זה מזרח ירושלים.

מרדכי יוגב: ציינת כבר.

מרדכי יוגב: אין לי הרבה מה להוסיף, הן בחינוך, הן בתשתיות והן בתעסוקה ובחיבור.

מרדכי יוגב: זה באמת מחייב ואני חושב ואני חושב שצריך לשים את זה על תכנית רב שנתית, שצריך לשים לה כסף לכל שנה בסדרי העדיפויות של השכונות.

זאב אלקין: דווקא בתחבורה יש השפעות לא רעות, כלומר התחבורה הפנים ארצית.

מרדכי יוגב: לא, אני מחובר לתכנית אב לתחבורה במזרח ירושלים, מטרופולין ירושלים וכו'.

מרדכי יוגב: העיר העתיקה – ההבנה שצריך לחבר אותה כך שהנגישות שלה תהיה מכל צדדיה ולהגיע אליה וטבעות.

מרדכי יוגב: כפי שאני חיפשתי טבעת לעוטף ירושלים, צריך לחפש את הטבעת של עוטף העיר העתיקה.

מרדכי יוגב: בשעתו הייתה לנו תכנית בחברה לשיקום פיתוח הרובע.

מרדכי יוגב: אפשר לקחת אותה למקומות אחרים של חניון העיר העתיקה ו-400 מקומות בחניון שרקי, כך אני קורא לו, כי ספדי זה תכנית אחרת.

מרדכי יוגב: אתם יודעים על מה אני מדבר, תוך כניסה מתחת לשער דוד.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה להאריך.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לחשוב על זה, אבל עם הנגשה מכיוון דרום.

מרדכי יוגב: וכל נושא הר ציון שקשה לגעת בו.

מרדכי יוגב: אני חושב שזה קריטי לסיפור הזה.

מרדכי יוגב: קול ישראל מירושלים כבר אמרתם, אין מה להוסיף.

מרדכי יוגב: רק אני אומר ליושב הראש, זה נושא שגם בחינוך ובתרבות, אז יכול להיות שכן ראוי לקיים עליו דיון.

מרדכי יוגב: אנחנו כשדולה הבענו את קולנו – נחמן שי ואחרים.

מרדכי יוגב: תכניות חינוכיות – ופה אני כן בא לוועדה הזאת.

מרדכי יוגב: אני חושב שכן צריך להעצים את זה שכל ילד וילדה, כל נער ונערה, ואני מתכוון לגילאי חטיבות הביניים, בר בר מצווה, בת בת מצווה, ולגילאי התיכון משהו יותר רחב של יומיים מורשת.

מרדכי יוגב: זה צריך להיות בפק"ל הקבוע.

מרדכי יוגב: היה.

מרדכי יוגב: ירד.

מרדכי יוגב: צריך לשים אותו שם.

מרדכי יוגב: צריך לדרוש אותו.

מרדכי יוגב: צריך לבקש ממשרד החינוך את המודעות הזאת לכל בית ספר בוואוצ'ר שלו.

מרדכי יוגב: בשעתו דווקא ילדי אילת אמרו תנו לנו את הכסף לעלות ונעלה.

מרדכי יוגב: אבל אני מדבר על כל ילד, מכל מקום והתודעה היא הבסיס והביצוע והנגישות והתיירות הם הכלים אחר כך.

מרדכי יוגב: ולומר לסיום, אני חושבת שכוועדת חינוך יכול להיות שאנחנו יכולים גם להרים את הנושא של וגיבשתם את שנת ה-50 שנה - אנחנו פותחים אותה - לשחרורה של ירושלים, ולראות מה עוד ולתבוע גם את הנוהל שמבקש - - -

זאב אלקין: אגב, בהקשר הזה אני אעיר משהו.

זאב אלקין: אנחנו לא מופקדים על חגיגות החמישים לירושלים.

זאב אלקין: לקחה את זה על עצמה שרת התרבות, כיושבת ראש ועדת סמלים וטקסים.

זאב אלקין: אבל אנחנו כן רוצים לקדם, עדיף דרך החלטת ממשלה או בכל דרך אחרת, את כל הסיפור של מורשת מלחמת ששת הימים.

זאב אלקין: זה אירוע משמעותי בהיסטוריה של המדינה ובהחלט יש פה אתגר משמעותי.

זאב אלקין: כמשרד שעוסק במורשת ההיסטורית, אנחנו לא יכולים לעמוד בצד ובהחלט יש לזה כל מיני ביטויים.

זאב אלקין: למשל גבעת התחמושת.

זאב אלקין: זה הרי שערורייה שהם צריכים לעמוד כמו עני בפתח כל שנה ולחפש לעצמם פתרון.

זאב אלקין: אנחנו מנסים לקדם הצעת חוק להפוך אותם לתאגיד ממשלתי.

זאב אלקין: זה אתר היסטורי שהוא מזוהה הכי הרבה עם ששת הימים.

זאב אלקין: לא יכול להיות שמדינה תציין את ששת הימים והאתר הזה יהיה בסכנת סגירה כל שנה.

יעקב מרגי: אנחנו חייבים להמשיך.

יעקב מרגי: מוטי, קיבלת רשות כי אתה ממהר, אז אל תאריך.

יעקב מרגי: נשארה לי רבע שעה ויש לי עוד אורחים.

יעקב מרגי: אז חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה רבה אדוני.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין את האווירה הרגועה ואולי אפילו החגיגית ששוררת כאן, מצריף בן גוריון ועד יום ירושלים.

תמר זנדברג: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולהפנות זרקור בהקשר של ירושלים אל שליש מתושבי העיר, שגרים במזרח ירושלים.

תמר זנדברג: ציינת את זה בסקירה מאד מפורטת ואני מתנצלת על האיחור.

תמר זנדברג: אני עודכנתי במה שהיה בתחילתה.

זאב אלקין: הדגשתי שזה אחד מהיעדים המשמעותיים שלנו.

תמר זנדברג: כן, כן.

יעקב מרגי: זה אחד היעדים שהוא מצר על כך שהוא לא מתוקצב.

זאב אלקין: שאין לנו מספיק כלים כדי לטפל בו כרגע.

תמר זנדברג: אני עודכנתי גם במה שהיה לפני שנכנסתי וגם ראיתי מה שהיה אחרי שנכנסתי, אבל אני רוצה להצביע לא רק על הפער בין הכוונות לבין מה שקורה בשטח, אלא גם לשאול.

תמר זנדברג: אולי לנצל את ההזדמנות לשאול אותך גם בתור אדם בכיר בממשלה ובכלל, בקביעת המדיניות השלטת בזמן האחרון - - -

זאב אלקין: אל תגזימי, אל תגזימי.

תמר זנדברג: לא, לא, אני לא מגזימה בכלל.

תמר זנדברג: ולשאול מה היא הכוונה של ממשלת ישראל לגבי מזרח ירושלים ואני אפרט.

תמר זנדברג: אני רוצה להתחיל קודם כל מהמצב הפיזי ואנחנו ראינו בטלוויזיה, גם השבוע, אני מבינה שהפרק השני ישודר השבוע, שאתה מכיר.

תמר זנדברג: היית בשטח יחד עם תכנית המקור של ערוץ 10.

זאב אלקין: תאמיני לי הייתי בשטח גם לפני תכנית המקור.

תמר זנדברג: והייתי לפני ואחרי, אין לי שום ספק.

תמר זנדברג: ולכן אתה מכיר את התשתית, את הביוב שזורם ברחובות, את הסמים, הפשע שמסתובבים לצד התושבים שלא נאכפים, את העובדה שאין חיבורי מים.

תמר זנדברג: את משרד הפנים שלא נותן שירותים.

תמר זנדברג: את שירותי המשטרה שלא ניתנים באזור.

תמר זנדברג: אני סיירתי בשבוע שעבר, הייתי בביקור בשכונת סילוואן וראיתי שם מציאות שהיא הרבה מעבר לתשתית ולהזנחה, מה שאנחנו קוראים.

תמר זנדברג: היא מצביעה על מדיניות ועל זה אני רוצה להתמקד ולשאול.

תמר זנדברג: תראה, בשכונת סילוואן – וזאת לא השכונה היחידה במזרח ירושלים – יש בה מדיניות שהיא הייתה לאורך הרבה שנים, אבל היא מאד הואצה, בפרט בשנה האחרונה.

תמר זנדברג: אולי אפשר לייחס את זה לממשלה הזאת, אולי גם לזאת שלפניה, אני לא יודעת.

תמר זנדברג: מדיניות של התנחלות בלב השכונה הזאת וגם אחרות.

תמר זנדברג: אני ספציפית מדברת על סילוואן, כי פשוט הייתי שם בשבוע שעבר.

תמר זנדברג: מדובר על איזה שהוא שיתוף פעולה בין מתנחלים בתוך השכונה, שמביאים אחר כך למדיניות של הריסות בתים לתושבי השכונה הוותיקים, לפחות עשרים שנים גרים שם.

תמר זנדברג: שיתוף פעולה בין אנשים בשטח, עמותות, משטרה וממשלת ישראל.

תמר זנדברג: אני סתם אתן לך דוגמא.

תמר זנדברג: דיברת, אדוני השר, על תכנית לימודים ישראלית, שזה מה שאחר כך ימנע מאותו צעיר ממזרח ירושלים להיות, ואני מצטטת – "חסום בהשכלה, חסום בתעסוקה".

תמר זנדברג: אני פגשתי את אותו צעיר.

תמר זנדברג: הרחוב שלו חסום על ידי רכב משטרתי.

תמר זנדברג: רכב של מתנחלים, סליחה, מאובטח על ידי המשטרה, שחוסם את הכביש לפעמים במשך שעות.

תמר זנדברג: אחרי שהבית שלו נתון לצו הריסה וכשהביוב עולה על גדותיו ויש תקלה ואותו אדם מתלונן לעירייה, למשטרה, למי שלא יהיה – התלונה שלא לא מטופלת, עד שהוא בא בתלונה למתנחל השכן שלו, שנמצא בית לידו, שהתנחל בבית של השכן שלו, שהבית שלו חסום למעבר והוא לא יכול להגיע לבית שלו עצמו ונאלץ להתגורר אצל קרובי משפחה.

תמר זנדברג: והוא מתקשר לעוזר של ראש העיר ולמפקד תחנת המשטרה, ואז נפתרת הבעיה.

תמר זנדברג: עכשיו, אני לא רוצה וזו ממש אנקדוטה קטנה.

תמר זנדברג: אפשר לצאת ממנה למצעד הדגלים, אפשר לצאת ממנה למה שהתפרסם רק היום בבוקר על פשיטות משטרתיות על בתים במזרח ירושלים לצורך איסוף מידע, בלי צווים ובניגוד לחוק.

תמר זנדברג: במזרח ירושלים, ושוב, זה לא רק הזנחה, קיימת מדיניות של התנחלות ויהוד - - -

יעקב מרגי: תודה.

תמר זנדברג: זה המשפט האחרון שלי.

תמר זנדברג: מדיניות של התנחלות ויהוד.

תמר זנדברג: אני לא רוצה להתייחס כאן לתכנית עיר דוד.

תמר זנדברג: אולי אני רק אזכיר במשפט.

תמר זנדברג: הייתי בסילוואן, ראיתי שם שהתושבים הגישו תכנית לאותה דרך המלך.

תמר זנדברג: ציינת כאן את עיר דוד ודוד המלך.

תמר זנדברג: יש היסטוריה מדהימה בירושלים.

תמר זנדברג: תושבים במזרח ירושלים הגישו תכנית לשביל המלך שלא כולל הריסות בתים ויעבור בחצרות הבתים שלהם, באופן שיכול להוות דוגמא ומופת לתיירות באירופה ובכל העולם.

תמר זנדברג: אני לא חושבת שיש עיירה מימי הביניים, וכאן אנחנו מדברים על אלפי שנים, שהייתה יכולה להתגאות בכזאת תיירות שעוברת בין הבוסתנים של התושבים ומציינת את ההיסטוריה המשותפת של המקום הזה.

תמר זנדברג: כרגע התכנית עומדת בפני הריסות בתים של אנשים שקנו אותם באופן חוקי לפני עשרות שנים, על מנת להרוס אותם ולהקים עליהם אתר מורשת והיסטוריה, באופן שמוחק חצי מההיסטוריה ומרומם חצי אחר.

תמר זנדברג: השאלה שלי היא מה התכנית – אני אגיד החזון – התכנית ארוכת הטווח.

תמר זנדברג: אפילו אני אגיד מילה גסה: מה התכנית המדינית של ממשלת ישראל - - -

יעקב מרגי: המשרד לענייני ירושלים.

תמר זנדברג: וספציפית למזרח העיר.

תמר זנדברג: אני אגיד לך למה אני שואלת - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תמר, אנחנו לקראת סיום ואף אורח עוד לא דיבר.

תמר זנדברג: מאה אחוז, אני אסתפק בדברים האלה.

זאב אלקין: אני אתייחס.

יעקב מרגי: ממש בקצרה, אדוני.

זאב אלקין: בקצרה.

זאב אלקין: קודם כל מה התכנית המדינית של ממשלת ישראל לגבי ירושלים, זה מאד מאד ברור, לפחות של הממשלה הזאת.

זאב אלקין: הממשלה הזאת דוגלת באחדות של העיר בגבולותיה המוניציפאליים, ולכן אין ספק מה תשובתה ומה התכנית המדינית שלה לסילוואן או לכל שכונה אחרת.

תמר זנדברג: כרגע בשטח העיר נפרדת לגמרי.

זאב אלקין: רגע.

זאב אלקין: אני אמרתי ואני חוזר ואומר ואמרתי את זה ציבורית בלא מעט הזדמנויות, שאני חושב שמזרח ירושלים הוזנחה במשך עשרות שנים.

זאב אלקין: יש שינוי במדיניות הזאת בשנים האחרונות.

זאב אלקין: אני לא מקשר את זה עם זה שאני הגעתי למשרד ירושלים, זה שינוי שהתחיל לפני.

זאב אלקין: יש גם שינוי בראייה העירונית.

זאב אלקין: ראש העיר הנוכחי כן פועל ומנסה לשנות את המציאות במזרח ירושלים, רק יש לו מעט מאד כלים לעשות את זה.

זאב אלקין: אני חושב שצריך לעשות הרבה יותר ממה שאנחנו עושים כרגע.

זאב אלקין: זה גבוה מאד בסדרי העדיפויות שלנו.

זאב אלקין: אין לנו מספיק כלים ומשאבים ישנם.

זאב אלקין: לגבי חלק מהדברים שאת הזכרת, למשל המשטרה.

זאב אלקין: העברנו רק עכשיו החלטת ממשלה שכללה תוספת וחיזוק של פעילות המשטרה במגזר הערבי.

זאב אלקין: אני התעקשתי והשר לביטחון הפנים תמך בעמדתי, שבמקביל לכ-1,200 שוטרים שיוקצו למגזר הערבי כולו בכל הארץ, תהיה תוספת של כמעט 1,200 שוטרים לירושלים, בעיקר למזרח ירושלים כדי לחזק את הנוכחות המשטרתית.

זאב אלקין: אני אגיד לך איך אני הגדרתי את היעד.

זאב אלקין: אמרתי את זה בזמנו לממלא מקום המפכ"ל, לבנצי, עוד לפני חצי שנה, כשהיה לנו ויכוח האם המשטרה נוכחת או לא נוכחת במזרח ירושלים.

זאב אלקין: אמרתי שבקטטה בין שני ערבים מזרח ירושלמים, כשאתם תטפלו בזה ולא תשלחו אותם למוכתר של הכפר, אז באמת אתם נוכחים.

זאב אלקין: כך זה בעיני.

זאב אלקין: זה בדיוק כמו בכל מקום אחר במדינת ישראל.

זאב אלקין: כך זה צריך להיות.

זאב אלקין: לכן בתחום הזה של המשטרה אני מקווה שיהיה שינוי משמעותי, כי המשרד לביטחון הפנים קיבל הקצאת תקנים ומשאבים לצורך זה.

זאב אלקין: יש המון תחומים אחרים שעוד אין משאבים.

זאב אלקין: למשל תשתיות פיזיות, את צודקת.

זאב אלקין: אני דיברתי על זה כאן.

זאב אלקין: אנחנו בקושי בקושי על העיר העתיקה, שזה כרטיס הביקור של המדינה ברובע המוסלמי, רחוב אחרי רחוב משנים את התשתית הפיזית.

זאב אלקין: צריך לעשות את זה במזרח ירושלים כולה, אבל זה סכומים אחרים לגמרי שצריך להשקיע אותם.

זאב אלקין: אני יכול להמשיך את הרשימה, אבל אני אגיד לך מה מפתיע אותי לפעמים.

זאב אלקין: למשל עכשיו, כשאני נאבקתי על להגדיל את ההשקעות במזרח ירושלים במסגרת התכנית הגדולה של 15 מיליארד שקלים של המגזר הערבי, את יודעת מי בא אלי וביקש להוריד את זה מסדר היום?

זאב אלקין: הרשימה המשותפת.

זאב אלקין: הם אמרו בוא תקשיב, מזרח ירושלים זה נושא אחר, למה להעביר לשם חלק מהכסף, זה למשהו אחר.

זאב אלקין: זאת אומרת שמהם קיבלתי ביקורת על זה שאני נאבקתי שכשהולכים להשקיע פה, יש אוכלוסייה ערבית שהיא הכי נפגעת מבחינת אם תסתכלי על הפערים במזרח ירושלים, ורק להכניס אותה באופן שוויוני לאחרים.

זאב אלקין: יש סעיפים של ההחלטה הזאת שהצלחתי, יש סעיפים שלא, אבל הופתעתי לחלוטין שדווקא משם, במקום לקבל תמיכה, קיבלתי הרבה בקשות לרדת מהעניין, למה אני מעלה את כל הסיפור הזה של מצבם של המזרח ירושלמים.

זאב אלקין: אז לכן בסדר העדיפויות שלי זה מאד מאד גבוה ואני אשמח לכל סיוע מהכנסת מול משרד האוצר, בדיוק כמו שעזרו ודחפו את התכנית הגדולה.

זאב אלקין: אני חושב שלמזרח ירושלים יש היום תכנית ממשלתית חמש שנתית, אבל היא קטנה מאד והיא לא מספיקה לגעת בקצה הבעיה.

זאב אלקין: צריך משהו הרבה יותר משמעותי אם רוצים להציג את מזרח ירושלים.

זאב אלקין: לגבי מה שקורה בסילוואן או עיר דוד, כל אחד מאיתנו יקרא את זה איך שהוא רוצה.

זאב אלקין: אני חולק על עצם המינוח.

זאב אלקין: אמנם בעיני מתנחלים זה לא מינוח מגונה – אני מתנחל גאה – אבל לקרוא לישראלי שרוכש בית במקום ההיסטורי של ירושלים המקראית מתנחל?

זאב אלקין: אנחנו פה נמצאים בשטח ריבוני של מדינת ישראל.

זאב אלקין: ערבי יכול לרכוש בית בפסגת זאב ועושה את זה, ויהודי יכול לרכוש בית בסילוואן, ותפקידה של משטרת ישראל זה לדאוג לשלומו גם של זה וגם של זה.

תמר זנדברג: או.

זאב אלקין: זה טיבה של העיר.

זאב אלקין: זאת עיר מעורבת, בעיקר היא בנויה משכונות שנכון שיהודים וערבים חיים ביחד, אבל יש שכונות שהם חיים אחד בתוך השני ויש מיעוט ערבי בשכונות יהודיות מסוימות ויש מיעוט יהודי בשכונות ערביות אחרות.

תמר זנדברג: כן, רק המיעוט הערבי בשכונות יהודיות חוטף מכות והמיעוט היהודי בשכונות ערביות מקבל אבטחה - - -

זאב אלקין: לא, ההורים שלי גרים ב - - -

תמר זנדברג: בקשר ישיר ל - - -

יעקב מרגי: רבותי, רבותי.

יעקב מרגי: אני באמת לא מתכונן לפתור את כל בעיית ירושלים בסקירה הזאת.

זאב אלקין: אם לא הייתי גר כמה שנים בפסגת זאב – אני אישית וההורים שלי גרים שנים בנווה יעקב, ואם לא הייתי מבקר בקניון שם, אז ברמה יומיומית, אז יכולת לספר לי על זה שחוטפים מכות.

זאב אלקין: זה לא נכון.

זאב אלקין: כן, לפעמים יש.

זאב אלקין: כמו שגם יהודים, תאמיני לי, חוטפים יותר מכות כשבאים לעיר העתיקה.

זאב אלקין: קורה לצערי.

זאב אלקין: אבל כל מי שילך היום לקניונים בעיר יראה שיש שם אוכלוסייה מזרח ירושלמית – גם במלחה, גם בפסגת זאב, בהרבה מאד מקומות.

זאב אלקין: לכן זה הרבה יותר מורכב.

זאב אלקין: להגיד לך שכל הבעיות של היחסים בין שני חלקי האוכלוסייה בעיר פתורות?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: חד משמעית לא.

זאב אלקין: אבל להגיד שדווקא היהודים מרגישים בטוח בשכונות ערביות בעיר והערבים מרגישים לא בטוח בשכונות יהודיות?

זאב אלקין: המציאות היא הפוכה לחלוטין, לצערי.

זאב אלקין: ואני רוצה שנגיע למציאות שערבים ירגישו בטוח בשכונות יהודיות ויהודים ירגישו בטוח בשכונות ערביות.

זאב אלקין: זה מה שצריך להיות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עמרי שלמון, המועצה לשימור אתרים.

יעקב מרגי: עיריית ירושלים נמצאת איתנו?

יעקב מרגי: אתה עונה בשמה?

<אלי שיש: לא.

<אלי שיש: אני ממשרד החינוך.

יעקב מרגי: שאלתי אם עיריית ירושלים נמצאים איתנו?

יעקב מרגי: לא.

זאב אלקין: אתה רואה, הם עד כדי כך סומכים עלינו, שאפילו הם לא באים.

יעקב מרגי: אוקיי, יש לך ייפוי כוח.

יעקב מרגי: בבקשה עמרי.

<עמרי שלמון: תודה אדוני יושב הראש.

<עמרי שלמון: בקצרה, סך הכל פרשו פה יריעה רחבה.

<עמרי שלמון: דיברנו על התכנית החמש שנתית הקודמת, שאגב התקבלה החלטה ואני מניח שחלק מהחברים פה זוכרים, בסוף 2009 בחצר תל חי ברפת, רפת שעשיתי חשבון - ידעה הרבה דרמות וזאת אולי הייתה האחרונה – החלטה בהחלט מכוננת.

<עמרי שלמון: אנחנו כאנשי שטח, תראו - היו הרבה מאד פערים לסגירה.

<עמרי שלמון: אנחנו מדברים על המורשת של העת החדשה, זה 100, 150 השנה האחרונות וזה אגב בכל המגזרים ללא כחל ושרק.

<עמרי שלמון: המועצה היא לא גוף פוליטי, כידוע, והיא פועלת בכל המגזרים.

<עמרי שלמון: רק אתמול היה לי סיור מרתק במגזר המיעוטים ואנחנו עושים הרבה מאד דברים גם שם.

<עמרי שלמון: אבל בעניין של מורשת, אנחנו כאנשי השטח יודעים לציין על שינוי באמת דרמטי כמי שהוא יחסית ותיק בארגון הזה, בתחום של שימור המורשת והנחלת המורשת.

<עמרי שלמון: למעשה הקמת האגף קידמה מאד את הנושא הזה, ולא סתם – לשאלתכם – המועצה גדלה פי עשרה.

<עמרי שלמון: אגב, בעיקר מתקציבי מורשת, אבל מה שזה יצא - ויושב כאן ראובן, חברנו הטוב - שאנחנו יודעים שהפעילות של אגף מורשת הכפילה ושילשה את המצ'ינג של השותפים, של הרשויות המקומיות, של תרומות.

<עמרי שלמון: זה יצר מהלך שהוא ענק מבחינתנו, הוא חלום שבאמת זכינו שהוא מתקיים.

<עמרי שלמון: למעשה בתחום שלנו – וצדקת – השולחן העגול היה שולחן, רק לא מצאו אותו או לא היה אור בחדר, והיכולת של שלושת הארגונים - - -

זאב אלקין: עשינו לו שימור.

<עמרי שלמון: לא איכפת לי שזה יהיה גם שולחן אבן של רשות העתיקות, אבל זה היה דווקא שולחן שאנחנו ייצרנו אותו, אבל דווקא המטרייה הזאת של אגף מורשת יצרה איזה מין אקלים שמאפשר לשלושת הארגונים לא כל הזמן להילחם על גבולות הגזרה שלו, אלא להילחם גם או לדאוג לגבולות הגזרה, אבל לשתף פעולה בדיפוזיה שהיא מדהימה.

<עמרי שלמון: ואנחנו מדברים כל יום ועוסקים כל יום.

<עמרי שלמון: אין ספק שהתחום של אגף מורשת, ותראו – יש לזה השלכה בעיקר להמשכים.

<עמרי שלמון: אז היום אנחנו מדברים על 2016-2020, וככה קצת נפלתי מהכיסא ואני מקווה שאני אחזור אליו, אל התקציב שהשר הציג כאן, אבל אני יודע שאתם פועלים ושתפעלו ליותר, אבל זו ירידה.

<עמרי שלמון: מבחינת הצימאון של השטח והצורך של השטח בוואקום שתכנית מורשת ביחד איתנו זיהתה שקיים בשטח, אסור בעניין הזה לפגוע וההמשכיות היא כלי משחק מאד מאד חשוב.

<עמרי שלמון: זאת אומרת אם אנחנו באים מאבק הדרכים, מהשטח, אנחנו לא נוכל לבוא אם לא תהיה המשכיות בערכים גדולים, ובאמת אנחנו מוצאים אצלכם הרבה מאד אוזן קשבת.

<עמרי שלמון: עוד שני נתונים.

<עמרי שלמון: יש 170 אתרי מורשת של העת החדשה בארץ, מכל המגזרים.

<עמרי שלמון: ה-170 אתרים הללו שמבקרים בהם למעלה מ-3 מיליון מבקרים בשנה, שזה מספר די גבוה, אבל הוא מסוגל לגדול גם פי אחד או פי אחד וחצי, על בסיס אותן תשתיות, הוא מספר יפה וכל האתרים האלה פועלים היום - עם מורשת ועם המועצה לשימור אתרים – תחת מטרייה אחת שעושה את כל ההכשרות, השדרוגים, רגל האקדמיה, הקורסים של אוצרות, אמץ אתר.

<עמרי שלמון: הנה, רק ביום שישי האחרון, עם ראש עיריית רחובות, עשינו - ויושבת כאן חומי הסמנכ"לית שלנו - תכנית של אמץ אתר, שכל שנה מאות תלמידים ביום שישי פעם בשנה מסכמים את הפעילות שלהם.

<עמרי שלמון: פרסומים מאד רבים.

<עמרי שלמון: למעשה אני קורא - - -

יעקב מרגי: לסיכום, עמרי.

<עמרי שלמון: ליושב ראש הוועדה, ואגב אתה היית בכנס של 170 מנהלי האתרים וראית את העוצמה הזאת ואת הצימאון הזה ואת הסקרנות הזאת ואת הרצון באמת של האנשים - - -

יעקב מרגי: ואת הנכונות גם להשקיע.

<עמרי שלמון: לגמרי.

<עמרי שלמון: לגמרי.

<עמרי שלמון: זו לא הייתה הצגה מתוזמנת, זאת האמת ואתה נגעת בה והצלחת לחוש אותה כיושב ראש ועדת החינוך.

<עמרי שלמון: זהו.

<עמרי שלמון: אנחנו למעשה מוצאים באגף מורשת – עם כל שיתופי הפעולה שאנחנו עושים איתם – גם גורם מאד מאד מקצועי.

<עמרי שלמון: יש תמיד ככה פקידים ובירוקרטיה.

<עמרי שלמון: למעשה מורשת היא כמו גן תעשייה של סטאף.

<עמרי שלמון: אתה בא, מקבל את השירות, לא צריך לרוץ ויש לך מספיק - - -

יעקב מרגי: במקרה הזה הפקידות היא ברכה.

<עמרי שלמון: לא ממש.

<עמרי שלמון: ונורא נורא חשוב, אדוני השר, לגבי 2016-2020, כי אנחנו כנציגי הממלכה בתחום הזה, לא נוכל לבוא אל השטח ולהגיד רגע, אנחנו עכשיו ירדנו קצת בביצועים, כי הפערים הם עצומים וצריך להדביק אותם ולפחות ב-30 שנה הקרובות, אז אנחנו נשמח.

<עמרי שלמון: תודה.

יעקב מרגי: משרד החינוך.

<אלי שיש: שמי אלי שיש, אני מנהל את אגף של"ח וידיעת הארץ במשרד.

<אלי שיש: רציתי להגיד שמשרד החינוך, בהקשר לדבריו של חבר הכנסת - - -

יעקב מרגי: מוטי יוגב, שהוא תמיד ממהר לדיונים אחרים.

יעקב מרגי: מבקש ראשון לדבר והולך.

יעקב מרגי: זה נקרא אצלי בוועדות – מטילים ביצה והולכים לוועדה הבאה.

<אלי שיש: משרד החינוך כן פועל לקדם את הנושא של ירושלים בתוך המערכת בשלוש שכבות גיל: בבית הספר היסודי, בחטיבת הביניים ובתיכון.

<אלי שיש: הוא מסייע - - -

יעקב מרגי: מר שיש, ירושלים היא בתוך ה-30% חובה?

<אלי שיש: כן.

<אלי שיש: אני לא יודע להגיד לך את זה - - -

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: ה-"כן" היה נחרץ, וה-"לא"?

<אלי שיש: רגע, רגע.

יעקב מרגי: אנחנו אנשים פרקטיים.

יעקב מרגי: עכשיו תגיד לי.

<אלי שיש: רגע, רגע, הכנו תכנית - - -

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: אין ספק שאתם עושים.

יעקב מרגי: עכשיו תסקור לי את זה ב-5 הדקות שאני באיחור?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אני בענייני ירושלים ומורשת עכשיו.

יעקב מרגי: ב-30% חובה?

<רונית שוחט: כן.

יעקב מרגי: מי הדוברת?

<רונית שוחט: רונית שוחט, אני מהמזכירות הפדגוגית.

יעקב מרגי: ומר שיש לא יודע לומר לי את זה?

<אלי שיש: היא המזכירות הפדגוגית, היא יכולה להגיד את זה יותר טוב ממני.

יעקב מרגי: אז בבקשה.

יעקב מרגי: ירושלים ואתרי מורשת.

<יהודית גידלי: סליחה, איש לא שומע אתכם אם אתם לא יושבים סביב השולחן.

<יהודית גידלי: תציגי את עצמך בבקשה.

<רונית שוחט: רונית שוחט מהמזכירות הפדגוגית במשרד החינוך.

<רונית שוחט: אני עוסקת בנושא של פיתוח תכניות.

<רונית שוחט: כמו שאלי אמר, אנחנו ממש עכשיו בנינו תכנית בנושא של ירושלים ואני אוסיף שזה גם מגילאי קדם היסודי, מגילאי הגן.

<רונית שוחט: באשר לשאלתך לגבי ה-30% - אז יש ב-30% שתי יחידות של לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה ויחידות של ההשכלה הכללית, שהם נכנסים לתוך ה-30% ונלמדים בעיקר בחטיבה העל יסודית, בחינוך העל יסודי.

יעקב מרגי: ובמענה לשאלתי, שלא קיבלתי, ירושלים בתוך היחידה הזאת של ישראל ואתרי ארכיאולוגיה?

יעקב מרגי: ירושלים כירושלים מה הדגש?

<אלי שיש: יש סדנה שלמה שקשורה בנושא.

יעקב מרגי: היא בתוך ה-30%?

<רונית שוחט: כן, כן.

יעקב מרגי: היא חובה בתוך ה-30%?

יעקב מרגי: בואו אני אשאל שאלה עממית פשוטה.

יעקב מרגי: תלמיד במסגרת 12 שנות הלימוד שלו מגיע לפחות פעם אחת או פעמיים לירושלים כחובה?

<אלי שיש: שלוש פעמים.

יעקב מרגי: בחובה?

<אלי שיש: שלוש פעמים.

יעקב מרגי: איך?

<אלי שיש: פעם בכיתה ה', במסגרת הלימודים שלו – מולדת, חברה ואזרחות.

יעקב מרגי: זה דבר שלא השתנה מאז התקופה שלי.

יעקב מרגי: זה היה בכיתה ה', אני זוכר.

<אלי שיש: לא, זה השתנה כי - - -

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: תשמע, אני יליד 1960.

יעקב מרגי: קח מתי הייתי בכיתה ה' ותבין.

יעקב מרגי: כשאני בכיתה ה' הייתי בטיול שנתי לירושלים.

<אלי שיש: לא, זה לא טיול שנתי, זה משהו אחר.

יעקב מרגי: בסדר, אז לא היה.

יעקב מרגי: היה טיול שנתי.

<אלי שיש: זו תכנית שקוראים לה נעלה לירושלים.

<אלי שיש: תלמיד עולה בכיתה ה' אחרי שיעורי הכנה בבית הספר.

<אלי שיש: בכיתה ז', במסגרת אני בשרשרת הדורות הוא עולה לכיתה ז' ובכיתה י' הוא עולה במסגרת לימודי האזרחות.

<אלי שיש: ירושלים בירת ישראל - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: קיבלתי תשובה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יש מישהו שרוצה להצטרף והוא יהיה אחרון הדוברים?

<אלי שיש: והוא מקבל סיוע מהמשרד אגב, לעניין.

<אלי שיש: המשרד מסייע לעניין הזה - - -

יעקב מרגי: כשאמרתי בסל ו-30% מתוך זה, זה ברור שזה.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני, תציג את עצמך.

יעקב מרגי: אתה אחרון הדוברים לפני הסיכום.

<משה אביב: מושיק אביב, משרד התרבות, מנהל מרכז ההסברה.

<משה אביב: אז קודם כל אני מברך על שיתופי הפעולה עם המשרד לירושלים – המאד מצומצם, אבל מאד פורה.

יעקב מרגי: כל המשרד כולו מאד מצומצם.

<משה אביב: 50 שנה לירושלים וכמובן - - -

<יהודית גידלי: בייחוד ירושלים.

<משה אביב: הזכיר השר את אירועי ה-50 ואנחנו בתהליך של בניית תכנית.

<משה אביב: חשוב להגיד שגם אירועים ממלכתיים שלא בהכרח צריכים להיעשות בירושלים ייעשו בירושלים וגם אירועים מחוץ לירושלים ייעשו בסימן 50 שנה.

<משה אביב: לשאלה הקודמת של משרד החינוך – חיילי צה"ל – וזה מהיכרות כי אנחנו שותפים גם לעניין הזה, חובה על כל חייל בשנתו הראשונה, לעשות סיור בירושלים.

<משה אביב: זה לגבי הסיור.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רצית להוסיף משהו או שכבר קיבלנו תשובה?

יעקב מרגי: בבקשה.

<אורית לב שגב: שמי אורית לב שגב, אני סמנכ"לית מוזיאון ארצות המקרא.

<אורית לב שגב: נקודה אחת שלא קיבלה חידוד בנושא של תרבות בירושלים.

<אורית לב שגב: מוסדות התרבות בירושלים חווים קשיים גדולים מאד בשנה החולפת, בשנה האחרונה.

<אורית לב שגב: אני רוצה לשבח מאד את המשרד לענייני ירושלים, שבראשו עומד השר אלקין.

<אורית לב שגב: אנחנו זוכים לאוזן קשבת ולסיוע גדולים מהשר אלקין וממנכ"לית המשרד שלו.

<אורית לב שגב: תודה לכם.

יעקב מרגי: תודה.

זאב אלקין: אני אגיב על זה רק במשפט.

זאב אלקין: אנחנו הצלחנו לשכנע את משרד האוצר ולכן אני מקווה שנצליח לשכנע את כל חברי ועדת ההיגוי במסגרת החלטת הממשלה האחרונה לגבי סיוע החירום לעיר, לתת סיוע גם למוסדות התרבות.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: לסיכום.

מאיר כהן: מילה אחת, אדוני.

מאיר כהן: גברתי, האם הסיוע הזה יאפשר לחברי שהם לא גרים בירושלים – במיוחד מהפריפריה – להיכנס למוזיאון המקרא במחיר שהוא שווה לכל נפש?

<אורית לב שגב: בהחלט.

מאיר כהן: תודה.

זאב אלקין: זאת בדיוק אחת מהמטרות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לכבוד השר לירושלים ומורשת, השר זאב אלקין על הסקירה המפורטת.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לממשלת ישראל לקבל החלטת חומש חדשה לזו שמסתיימת בשנת 2016 - - - הוועדה קוראת לשר האוצר לעבות את תקציב המשרד לשנת 2016.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לממשלה לקבל החלטה ייעודית לתקציב וחיזוק מזרח ירושלים בתחום חינוך, רווחה ותשתיות.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לרשות השידור לבחון מחדש את החלטתה לצאת מירושלים באופן זמני, ובמידה ולא יהיה שינוי בהחלטתה, הוועדה קוראת לרשות השידור להתחיל במיידי ביישום ההיערכות לחזרתה לירושלים כבר בשנה השנייה והשלישית לכינונה כרשות עצמאית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לממשלה לקבל החלטה שמעצימה את המשרד לירושלים ולהפוך אותו כמשרד ירושלים רבתי, עובדה שתחזק את ירושלים ותסייע ביישום ובהצלחת יעדי המשרד.

יעקב מרגי: תודה רבה לכל המשתתפים.