ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 145, 2016-02-22 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום 22 בפברואר 2016, י"ג באדר א', תשע"ו.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום הוא מחסור באקדמאים בתחומי ההנדסה ביוזמתו של חבר הכנסת רוברט אילטוב.

יעקב מרגי: הוא הודיע לי מראש שיהיה לו קשה להגיע היום בשעה כזו אז אנחנו נפתח את הדיון ונייצג אותו נאמנה.

יעקב מרגי: אני אפתח את הדיון, נצלול לתוכו ואני מראש מודיע שתוכננה מראש פגישה אחרת, אז חבר הכנסת עודד פורר יחליף אותי.

יעקב מרגי: ידוע שסוגיית אנשי המקצוע בתחומי הטכנולוגיה, כל החינוך הטכנולוגי במדינת ישראל לוקה בחסר בשנים האחרונות, ותמיד אנחנו יודעים לומר שגל העלייה משנות התשעים הביא אתו כוח אדם איכותי בתחום הטכנולוגי ותרם מה שתרם אבל, אנחנו יודעים היום, שגם המשאב הזה הולך ומידלדל בגלל מצוקת הגיל וגילאי פרישה.

יעקב מרגי: במקביל אנחנו ערים לכך – בכל אופן לפי טענת המציע, שמספר הסטודנטים והאקדמאים בתחום ההנדסה הולך ומתמעט, או שנמצא במצב סטטי וזה נשען גם על פניותיהם של תעשיינים רבים.

יעקב מרגי: לכן אנחנו ננסה לקדם את פני הרעה, עד כמה שידינו מגעת.

יעקב מרגי: יכול להיות שתאמרו לי שזה "לא כצעקתה" ושבשנים האחרונות המגמות השתנו, כי עד 2011 המגמות לא היו מעודדות ולא מבשרות טובות בתחום מקצועות ההנדסה.

יעקב מרגי: אני הייתי רוצה לשמוע את נציג משרד החינוך ואחר כך נעלה אל ההשכלה הגבוהה, כי אם אין גדיים אין תיישים.

יעקב מרגי: משרד החינוך, בתחום החינוך הטכנולוגי, תן לנו סקירה.

<יגאל דור: יגאל דור מן החינוך הטכנולוגי.

<יגאל דור: משרד החינוך בהקשר הזה עשה תכנית שנקראת עתודה מדעית טכנולוגית, כדי לחשוף את התלמידים כבר בכיתה ז' לטכנולוגיה, כדי שבהמשך - - -

יעקב מרגי: דבר למיקרופון כי הדברים לא נשמעים.

<יגאל דור: משרד החינוך יצא - - -

יעקב מרגי: הצג את עצמך.

<יגאל דור: שמי יגאל דור, אני ממינהל מדע וטכנולוגיה, קשור לחינוך הטכנולוגי.

<יגאל דור: משרד החינוך בהקשר הזה פועל בתכנית שנקראת עתודה מדעית טכנולוגית.

<יגאל דור: התכנית הזו פועלת כבר מכיתה ז', עם תלמידים שאנחנו חושפים אותם לכל התחום של הטכנולוגיה, רובוטים, אלקטרוניקה, מכונות וכו'.

<יגאל דור: בהמשך אנחנו עובדים עם התלמידים היותר טובים.

<יגאל דור: החינוך הטכנולוגי נחלק לשלוש רמות.

<יגאל דור: ברמה הראשונה יש לנו הסמכות, שבה אנחנו עובדים ברמה היותר נמוכה.

<יגאל דור: הרמה השניה היא עם טכנאים והנדסאים והרמה השלישית היא בעצם עם החבר'ה שאנחנו מייעדים אותם להנדסה בכל המגמות העיליות, שהן הנדסת תוכנה, אלקטרוניקה, מכונות, ביו-טכנולוגיה, הנדסית-מדעית וכו'.

יעקב מרגי: האם יש את השלב של ההסמכות בחינוך?

<יגאל דור: כן, עכשיו אנחנו עובדים על זה אבל זה ברמה הנמוכה ביותר.

<יגאל דור: אם ניקח את מגמת אלקטרוניקה אז הוא תמיד יוצא עם תעודת חשמלאי.

<יגאל דור: ברמה השנייה הוא יוצא עם תעודת טכנאי הנדסאי וברמה השלישית אנחנו מייעדים את החבר'ה האלה להיות עם חמש יחידות מתימטיקה, חמש יחידות אנגלית, חמש יחידות פיזיקה וחמש יחידות של המקצוע.

<יגאל דור: החבר'ה האלה הולכים בסופו של דבר להנדסה.

<יגאל דור: אנחנו רואים שיפור וגידול במספר התלמידים בשנים האחרונות, בבתי הספר שאנחנו פועלים בהם.

<יגאל דור: מעבר לזה יש עכשיו את תכנית השר, שמגדילה את חמש היחידות במתימטיקה בכל בתי הספר ואנחנו מייעדים את אותה אוכלוסייה ללכת לתחומי ההנדסה.

<יגאל דור: דבר שני שאנחנו עושים הוא דווקא ללכת בחלק - - - אנחנו אחראים גם על הנושא של י"ג, י"ד שזה טכנאים והנדסאים, שם אנחנו פועלים לאקדמיזציה של התכנים, כדי שבסופו של דבר אותו טכנאי- הנדסאי, שייצא ללימודי השכלה גבוהה, תהיה קרדיטציה על מה שהוא למד.

יעקב מרגי: כמה תלמידים בכל שנה יש במסלולי י"ג, י"ד?

<יגאל דור: אין לי את המספרים, את הנתונים פה, מי שאחראי על זה אצלנו הוא אסף מנוחין, אני יכול להמציא את זה.

יעקב מרגי: חשוב מאוד.

<יגאל דור: אני יכול להמציא את זה אבל זו לא האוכלוסייה של הנדסה.

<יגאל דור: י"ג י"ד הן לא לאוכלוסייה של הנדסה.

יעקב מרגי: אני יודע שזה טכנאי-הנדסאי, אני יודע.

יעקב מרגי: אתה בעצמך אמרת: אנחנו פועלים להכניס תכנים אקדמאיים כדי לתת להם את - - -

<יגאל דור: בהמשך, שתהיה קרדיטציה במוסדות להשכלה גבוהה.

יעקב מרגי: לשם אנחנו חותרים כולנו ולכן התחלתי אתך, כמסלול ממריא.

יעקב מרגי: הם אתה יכול לומר לי אם זו מגמה שהולכת וגדלה?

<יגאל דור: כן.

<יגאל דור: בכיתות י"ג וי"ד המגמה הולכת וגדלה, אני יכול עכשיו באמצעות s.m.s.

<יגאל דור: להמציא לוועדה את המספרים.

יעקב מרגי: תוך כדי הדיון תבדוק את זה.

יעקב מרגי: אני בשלב זה אעביר את הניהול של הוועדה לחבר הכנסת עודד פורר, בסוף הדיון, יכול להיות שאני אחזור ואז נעשה סיכום.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: (היו"ר עודד פורר)

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: מי נמצא כאן מן המל"ג?

עודד פורר: מירב?

<מרב שביב: סמנכ"לית תכנון ומדיניות.

עודד פורר: אני אשמח לקבל ממך סקירה לגבי נושא ההכשרות בהנדסה ולגבי השאלה כמה מהנדסים יוצאים למשק כל הזמן.

עודד פורר: בשדולה האחרונה שהייתה, שדולת ההייטק, דיבר שם יושב ראש איגוד חברות תעשיות האלקטרוניקה, והוא דיבר על מחסור ב-10,000 מהנדסי אלקטרוניקה, אז הייתי רוצה לקבל סקירה לגבי הנושא הזה ועל השאלה כמה מהנדסים נקלטים בשוק בכל שנה.

<מרב שביב: קודם כל היינו שותפים לוועדת יוג'ין בזמנה, אנחנו מודעים לנושא הזה כבר מספר שנים ופועלים בנושא.

<מרב שביב: מבחינת התעשייה, הצרכים שאנחנו מבינים אותם הם צרכים שמייעדים אותם בעיקר לבוגרי אוניברסיטאות ולכן, עיקר המיקוד שלנו בתכניות השונות הוא הגדלת היקף הסטודנטים והבוגרים במקצועות ההנדסה ומדעי המחשב באוניברסיטאות, למרות שגם במכללות ואני אציין בהמשך, אנחנו גם פועלים בתחום הזה.

<מרב שביב: קודם כל, לשאלה שלך מבחינת היקפים, אז מבחינת בוגרים אנחנו מדברים היום קודם על סדר גודל של 8,600 בוגרים במקצועות ההנדסה ומדעי המחשב, כשזה בערך - - -

עודד פורר: לכל שנה?

<מרב שביב: לכל שנה, בוגרים, כשבערך מחצית הכמות הזו היא ייצור של האוניברסיטאות, בערך 4,000 יוצאים מן האוניברסיטאות השונות.

עודד פורר: כשאת אומרת בוגרי הנדסה, זה כל מקצועות ההנדסה.

<מרב שביב: כל מקצועות ההנדסה ואני אפילו - - -

עודד פורר: האם תוכלי לתת איזשהו פילוח בהקשר הזה, כמה מהם הם באלקטרוניקה, כמה בהנדסת בנין, כמה בהנדסה אזרחית?

<מרב שביב: שנה א', רק חשמל ואלקטרוניקה, בשנה א' באוניברסיטאות אנחנו מדברים על 1,500.

<יהודית גידלי: כמה מהם מסיימים?

<מרב שביב: דיברתי על הבוגרים.

<מרב שביב: הבוגרים הם כ-4,000 למדעי המחשב והנדסה, בערך משהו כמו 2,000, חצי- חצי בערך הנדסה ומדעי המחשב, אם תרצו את הנתונים המדויקים אנחנו נעביר לכם אותם.

עודד פורר: כולל המכללות?

<מרב שביב: לא, אני דיברתי כרגע על האוניברסיטאות.

עודד פורר: שניה, אני רוצה למקד גם את הדיון שלנו וגם את הכיוון שחבר הכנסת אילטוב ביקש.

עודד פורר: אנחנו מדברים על נושאי ההייטק.

עודד פורר: כשאנחנו מדברים על נושאי ההייטק, אז מן הסתם, מהנדס בנין – שזה חשוב וגם שם יש מחסור, אגב, זה סיפור אחר, זה שיש מחסור במהנדסים אזרחיים זה סיפור אחר, אבל אנחנו מדברים על מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה.

עודד פורר: כמה מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה מסיימים בשנה?

<מרב שביב: סטודנטים להנדסת אלקטרוניקה ומחשבים, בסך הכול לומדים לתואר ראשון 5,854.

<מרב שביב: סך הכול תואר שני - - -

עודד פורר: אבל זה לכל השנים.

<מרב שביב: לכל השנים.

<מרב שביב: ובערך רבע מזה מתחילים בשנה.

עודד פורר: כמה בוגרים בשנה?

<מרב שביב: סליחה, לא, זה לשנה.

עודד פורר: בכל שנה נקלטים 5,800 סטודנטים לתואר ראשון.

<מרב שביב: כן, להנדסת אלקטרוניקה ומחשבים ועוד בערך 1,000 לתואר השני.

עודד פורר: כמה מסיימים יש לנו בשנה?

<מיכל גלברט: הנתונים האחרונים - - -

<מרב שביב: אין לי את ההפרדה בין - - -

<מיכל גלברט: לי יש את ההפרדה - - -

עודד פורר: מי גבירתי?

<מיכל גלברט: מיכל גלברט מאגף התקציבים ממשרד האוצר.

עודד פורר: את אומרת שבכל שנה מסיימים 5,200 סטודנטים להנדסה במדעי המחשב.

<מיכל גלברט: זה המצב הנוכחי עד היום בעקבות תכנית שתיכף מירב תפרט עליה, אז אנחנו בעצם מרחיבים את מספר הסטודנטים, את מספר הנקלטים לשנה א' בתחומים הרלבנטיים, שהם הנדסת אלקטרוניקה – שזה למעשה, חשמל, מדעי החשב, הנדסת מחשבים - - -

עודד פורר: כמה מתוכם זה אלקטרוניקה וכמה מתוכם זה מחשבים?

<מיכל גלברט: מדעי המחשב 2,000 בוגרים בשנה, סך הכול במערכת.

<מיכל גלברט: רק מדעי המחשב זה 2,000.

<מיכל גלברט: כל התחום של הנדסה הוא קצת למעלה מ-6,000 אז קצת פחות מ-6,000 - - -

עודד פורר: הנתונים לא מסתדרים לי, אני מצטער.

<מרב שביב: למה?

עודד פורר: בהתחלה דיברתם על 8,000 בוגרי הנדסה.

<מרב שביב: בסך הכול הנדסת מדעי המחשב.

עודד פורר: בואו ניקח את ה-8,000 האלה ונפרק אותם.

עודד פורר: מתוך ה-8,000 האלה כמה הם מהנדסי אלקטרוניקה, כמה מהם מדעי המחשב וכמה מתוכם במקצועות אחרים?

<מרב שביב: בסך הכול, כ-2,000 מדעי המחשב, קצת יותר מ-5,000 הם בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה והיתר הם בשאר המקצועות.

עודד פורר: זאת אומרת, בסך הכול, כאלף מהנדסים אחרים, אלף מהנדסים אזרחיים, אלף מהנדסי בנין?

<מרב שביב: כן, הנדסת בנין, שזה לא תחום מאוד גדול.

<מרב שביב: כן, סדר גודל.

עודד פורר: מתוכם כמה באוניברסיטאות?

<מרב שביב: בערך 50% מזה, בערך חצי מזה.

עודד פורר: איך זה מסתדר עם הנתונים של האוצר, שדיברו על 5,000 בוגרים של מדעי המחשב ואלקטרוניקה.

<מרב שביב: זה מה שאמרתי עכשיו.

עודד פורר: לא, את אמרת 5,000 אלקטרוניקה ו-2,000 מדעי המחשב.

<מרב שביב: האם יכול להיות שאנחנו מדברים על שנים שונות?

<מרב שביב: אני מדברת על 2014.

עודד פורר: ראו, זה לא נראה לי כזה נתון מסובך לקבל אותו מהאוניברסיטאות.

<נינה אוסטרוזיקו: אולי אני - - -

<נינה אוסטרוזיקו: מי גבירתי?

<נינה אוסטרוזיקו: קוראים לי נינה, אני מרכזת בתחום תיקצוב האוניברסיטאות בות"ת.

<נינה אוסטרוזיקו: כשאנחנו מדברים על נתונים, אז לקחנו את הנתונים - - - זה הכי עדכני.

<נינה אוסטרוזיקו: נפריד כרגע בין אוניברסיטאות למכללות, אז כשאני מדברת על הנדסה זה כולל גם הנדסת אלקטרוניקה ומחשבים וגם מערכות מידע, אז סך הכול באוניברסיטאות יש לנו בתשע"ה, סך הכול סטודנטים שבמערכת 6,325, ומזה סטודנטים שמתחילים - - -

עודד פורר: רגע, רגע, אני חייב לומר שזה קצת מבלבל.

עודד פורר: מצד אחד יש 8,000 בוגרים בשנה וסך הכול סטודנטים 6,000.

<נינה אוסטרוזיקו: אני אסביר.

עודד פורר: לא יכול להיות שיש בשנה 8,000 בוגרים בהנדסה ושבסך כל השנים א,ב,ג,ד, יהיו 6,000 סטודנטים, זה לא מסתדר.

<נינה אוסטרוזיקו: כשמירב דיברה - - -

<מרב שביב: במדעי המחשב - - -

<נינה אוסטרוזיקו: כשדיברת על 8,000 דיברת על סך הכול סטודנטים במערכת, גם במכללות וגם באוניברסיטאות.

<נינה אוסטרוזיקו: כשדיברת - - -

עודד פורר: מה את מציגה עכשיו, אילו נתונים?

<נינה אוסטרוזיקו: אני מציגה נתונים לפי האוניברסיטאות בלבד, כי אני רוצה להראות לך נתונים עדכניים לשנת תשע"ה.

עודד פורר: כשאת מדברת על מספר סטודנטים אז את מדברת בסך הכול על כל השנים.

<נינה אוסטרוזיקו: כל השנים.

<נינה אוסטרוזיקו: ועל זה אני רוצה להגיד לכם כמה שנה א' מתוך זה, כי יש לנו תכנית חדשה ששמה דגש על הסטודנטים הנקלטים.

עודד פורר: כמה שנות לימוד זה?

עודד פורר: ארבע שנים?

<נינה אוסטרוזיקו: ארבע שנים ובמדעי המחשב שלש שנים.

<נינה אוסטרוזיקו: הנתונים לשנת תשע"ה, אולי אציג לכם גם השוואה בין תשע"ד לתשע"ה, כדי שתראו את ההבדלים.

<נינה אוסטרוזיקו: בהנדסה, שזה מערכות מידע וגם הנדסת אלקטרוניקה וחשמל, בשנת ע"ד היו באוניברסיטאות סך הכול 6,000 סטודנטים ובתשע"ה זה גדל ל- 6,325.

<נינה אוסטרוזיקו: מתוך זה שנה א' בשנת ע"ד היו 1,567 סטודנטים וב-ע"ה הגענו כבר ל-1,645 סטודנטים לשנה א'.

<נינה אוסטרוזיקו: זה בהנדסת אלקטרוניקה ומחשבים, כי הם נכנסים אצלנו תחת תעריף אחד וגם הנדסת מערכות מידע.

<נינה אוסטרוזיקו: לגבי מדעי המחשב, שזה תחום נוסף, ב-ע"ד סך הכול סטודנטים במערכת היו כ-6,004 וב-ע"ה 6,277, אנחנו רואים פה את הגידול.

<נינה אוסטרוזיקו: מתוך זה, בשנה א', ב-ע"ד היו כ-1,704 ובע"ה זה עמד על 1,789.

<נינה אוסטרוזיקו: אתם תראו שזה בעצם תוצאות של התכנית שמופעלת בשיתוף פעולה עם משרד האוצר.

<נינה אוסטרוזיקו: על מכללות אני כרגע לא אדבר כי התכנית הזו מיועדת ספציפית לאוניברסיטאות.

<נינה אוסטרוזיקו: אני אסביר מה התכנית הזאת.

עודד פורר: האם מישהו יכול לתת לי את אותם הנתונים לגבי המכללות?

<נינה אוסטרוזיקו: כן, אני יכולה גם לגבי המכללות.

עודד פורר: כמה סטודנטים להנדסה היו בשנת תשע"ה במכללות?

<נינה אוסטרוזיקו: אני אגיד לך בין ד' ל-ה', להשוואה.

<נינה אוסטרוזיקו: במכללות סך הכול סטודנטים שזה הנדסת מחשבים, אלקטרוניקה ומערכות מידע, היו 8,031.

עודד פורר: בתשע"ה?

<נינה אוסטרוזיקו: כן.

<אורה חכם: זה רק במכללות או כולל?

<נינה אוסטרוזיקו: זה רק מכללות כרגע.

<אורה חכם: להוסיף את זה?

<נינה אוסטרוזיקו: כן, להוסיף, אני עושה את ההפרדה כדי לא להתבלבל.

<נינה אוסטרוזיקו: בשנת ע"ה יש ירידה קטנה שזה עומד על 7,983.

<נינה אוסטרוזיקו: זה סך הכול סטודנטים במערכת.

<נינה אוסטרוזיקו: למרות זה, בשנה א', מתוך זה שנה א', בשנת ע"ד עמד על 2,115 סטודנטים וב-ע"ה אנחנו רואים 2,223 סטודנטים שמתחילים ללמוד.

עודד פורר: זה כולל הנדסת מחשב, הנדסת אלקטרוניקה וחשמל.

<נינה אוסטרוזיקו: הנדסת מחשבים, אלקטרוניקה ומערכות מידע.

<נינה אוסטרוזיקו: עכשיו אני אעבור למדעי המחשב כי זה שלש שנים ועשיתי הפרדה.

<נינה אוסטרוזיקו: במכללות, ע"ד, היו סך הכול 5,580, ב-ע"ה אנחנו רואים עלייה וזה עומד על 6,177, מתוך זה בשנה א' סטודנטים שנקלטים לשנה א', ב-ע"ד 1,837 סטודנטים ובע"ה 2,111.

<נינה אוסטרוזיקו: אנחנו רואים פה גם את הגידול אבל זה אומר גם משהו אחר.

עודד פורר: האם את יכולה לתת לי את המספרים של הסטודנטים במינהל עסקים?

עודד פורר: בהערכה?

<נינה אוסטרוזיקו: הערכה.

<נינה אוסטרוזיקו: אני - - -

עודד פורר: השאלה הבאה תהיה על משפטים.

עודד פורר: בהערכה, לא מספר מדויק.

<נינה אוסטרוזיקו: אני חושבת שזה הרבה יותר, קרוב בטח לעשרת אלפים אבל אני - - -

עודד פורר: האם את יכולה לבדוק את זה ב s.m.s.?

<נינה אוסטרוזיקו: כן.

<נינה אוסטרוזיקו: אני יכולה.

עודד פורר: תבדקי, בבקשה, גם מכללות, עם אוניברסיטאות.

<מרב שביב: 300 סטודנטים למשפטים.

עודד פורר: מה שאת מדברת עליו הוא האוניברסיטאות?

<מרב שביב: לא, סטודנטים לתואר ראשון במערכת ההשכלה הגבוהה, זה בתשע"ד.

<מרב שביב: 8,300 משפטים, 11,600 שהם - - -

עודד פורר: שזה גם האוניברסיטאות וגם מכללות?

<מרב שביב: כן.

<מרב שביב: 8,300 במשפטים, 11,600 עסקים וניהול.

עודד פורר: עוד פעם, זה סך הכול הסטודנטים, שנים א, ב, ג ביחד?

<מרב שביב: כן.

<מרב שביב: תשע"ד.

<מרב שביב: זו לא השנה הזו, אין לי כאן את הנתון המעודכן אבל סביר להניח שזה קצת יותר.

עודד פורר: איך אתם מתמודדים – והשאלה הזו מופנית למשרד האוצר, איך אתם מתמודדים עם זה שבאה תעשיית ההייטק, שכולנו מהללים אותה ומדברים עליה כעל "הקטר של המשק" ואומרת: רק בתחום האלקטרוניקה חסרים לי עכשיו 10,000 מהנדסים.

עודד פורר: זאת אומרת שבכל שנה, אם אני מתייחס למהנדסי- האלקטרוניקה, אז במקרה הטוב, הם מקבלים 3,500 בוגרים בשנה, במקרה הטוב.

עודד פורר: כמובן שזה פער שאי אפשר לסגור אותו כי כל שנה הם צריכים יותר, היום הם צריכים 10,000 והם בחוסר של 6,500, בשנה הבאה הם בחוסר נוסף.

<מיכל גלברט: קודם כל אני אציין שאנחנו שותפים ואנחנו לא רק שותפים אלא גם מקדמים.

<מיכל גלברט: זה אחד הנושאים שהם נושאי הליבה ואנחנו כמשרד האוצר, יכולים גם לרכז את הדברים, כי אנחנו בקשר שוטף גם עם הות"ת, גם מול המל"ג, גם מול משרד הכלכלה שיושבת פה נציגה שתיכף תציג ומשרדים נוספים, שכולם ביחד מרוכזים כדי לטפל במחסור הזה, וזה בהמשך לוועדת יוג'ין שהייתה ולאחר מכן דוח של ועדה בראשות מיכל צוק, המשנה למנכל משרד הכלכלה.

<מיכל גלברט: יצאנו בכמה תכניות, אחת מהן היא תכנית לתימרוץ דרך הות"ת שבעצם מתקצבת בתעריף כפול כל סטודנט במקצועות הנדרשים.

<מיכל גלברט: והכל תקציב תוספתי של משרד האוצר.

עודד פורר: מה זאת אומרת?

<מיכל גלברט: היום כל מוסד, עבור כל סטודנט, מקבל תקציב מסוים מעוגת התקציב של הות"ת.

עודד פורר: את מדברת רק על המוסדות האוניברסיטאיים או רק מכללות?

<מיכל גלברט: התקציב הוא תקציב ההוראה והוא לכל סטודנט באשר הוא, אם זה במכללה ואם באוניברסיטה.

<מיכל גלברט: תכנית התמריצים באה להגיד שעל כל סטודנט נוסף, שמהווה גידול במספר הסטודנטים, משרד האוצר מוסיף תקציב תוספתי עבור אותו גידול לאוניברסיטאות, כל עוד החוג גדל בלפחות 15 סטודנטים.

<מיכל גלברט: אנחנו לא רוצים כמובן לתקצב - - -

עודד פורר: על איזה סכומים אנחנו מדברים?

עודד פורר: האם את יכולה לכמת?

<מיכל גלברט: כן, זה באזור תקציב תוספתי של כ-50,000 שקל לסטודנט, זאת אומרת שהמוסד מקבל כ-100,000 שקל עבור כל סטודנט בתחומים האלה.

<מיכל גלברט: במידה והמוסד גדל ב-30 סטודנטים ומעלה אז אנחנו מתקצבים גם מיליון שקלים למוסד, עד שני מיליון שקלים בסך הכול.

<מיכל גלברט: זה לטובת תשתיות וקליטת סגל.

<מיכל גלברט: גם נינה יכולה להציג פה את התוצאות.

<מיכל גלברט: עד היום הצפי הוא שבערך בשלש השנים האחרונות נקלטו בעקבות התכנית כ-530 סטודנטים, גידול לעומת מה שהיה בתשע"ג.

<מיכל גלברט: זו אחת התכניות המרכזיות.

<מיכל גלברט: תכנית נוספת היא תכנית "הישגים להייטק", במסגרת החלטת הממשלה "מחליטים דרום", שהתקבלה בשלהי 2014.

<מיכל גלברט: החלטנו להפוך את המיזם שהיה בעבר "אופקים להייטק", שקידם אותו יהודה זיסאפל, על ידי עמותת "רד" שלוקחת בני פריפריה שאין להם נתונים מתאימים ללימודי הנדסה באוניברסיטאות, ובאמצעות מכינה מאוד אינטנסיבית ולפעמים אפילו קדם מכינה, בין שנים עשר לחמישה עשר חודשים, מכשירים אותם ונותנים להם כל הכלים כדי להצליח בתואר בהנדסה.

<מיכל גלברט: התכנית הזאת מתוקצבת ב-50 מיליון שקלים.

<מיכל גלברט: באפריל הקרוב תתחיל קדם המכינה ובאוקטובר המכינה עצמה.

<מיכל גלברט: אנחנו צופים לבין 250-300 משתתפים מדי שנה, כנקלטים חדשים בתכנית.

<מיכל גלברט: זה אחד הדברים הנוספים.

<מיכל גלברט: יש מגוון של תכניות שאנחנו מתקצבים באמצעות משרד הכלכלה ואני אשמח לפרט.

עודד פורר: אורה.

<אורה חכם: אני יודעת מקרן "עתידים", שלפני שנתיים הם הודיעו, למשל, שהיה להם פוטנציאל –והיא מטפלת רק בבני בפריפריה כמו שאת אומרת, שהיה להם פוטנציאל הרשמה והוא התקבל, כ-500, אבל בסך הכול יכלו רק 350 לממן, זאת אומרת, היה להם חסר תקציב ל-150 תלמידים, שהם כבר היו מוכנים להתקבל למקצועות הנדסה וכו' והיה להם חסר.

<אורה חכם: זאת אומרת, הייתי מבקשת, שהאוצר יעמוד בקשר עם קרן כזאת או עם הממשלה שהיא נותנת את ה-matching שזה אתם, ותראו איך זה, כמה היה חסר, למשל, בשנה שעברה.

<אורה חכם: אני יודעת כי אני פעילה שם ואני יודעת כמה חסר כל שנה, הם לא מגיעים למימון המלא.

<מיכל גלברט: אז אני אציין רק שהתכנית "הישגים להייטק" היא תכנית חדשה, הוחלט עליה בסוף 2014 והיא מתחילה לפעול באפריל.

<מיכל גלברט: כלומר, בעוד כחודשיים.

<מיכל גלברט: לגבי "עתידים", אולי משרד הכלכלה - - -

עודד פורר: התוספת 50,000 לסטודנט שאתם נותנים, האם היא לשנה?

<מיכל גלברט: לא, לאורך כל שנות הלימודים.

<מיכל גלברט: ארבע שנים במהלך תואר בהנדסה ושלש שנים במהלך מדעי המחשב.

<יגאל דור: זה לסטודנט עצמו?

<מיכל גלברט: לא, זה לא לסטודנט.

<מיכל גלברט: זה בעצם תמריץ למוסד להגדיל את החוגים.

עודד פורר: מה זאת אומרת "תמריץ למוסד"?

<מיכל גלברט: הבעיה היום שבעצם החוגים באוניברסיטאות הם מצומצמים, כלומר, יש גם קליטה של אנשי סגל, כי יש אנשי סגל במספר מסוים, וכדי שהם ירחיבו את החוגים האלה ויקלטו עוד סטודנטים שכמובן עומדים ברף הקבלה, כל זאת מבלי להוריד את רף הקבלה, הן יקלטו מרצים שיוכלו ללמד את אותם סטודנטים, כי בעצם לקליטה, רק הגדלה של הכיתות לא תסייע, אנחנו צריכים שייקלטו אנשי סגל נוספים אז זה נועד לתקציב הזה.

<מיכל גלברט: חוץ מזה יש כלים נוספים שהם באמת נועדו גם לעודד את הביקוש, לדוגמה, מילגות "אירתקא" למגזר הערבי, אז יש שם מידרג של מקצועות - - -

עודד פורר: איפה הבעיה?

עודד פורר: האם הבעיה היא בביקוש או שהבעיה היא בהיצע?

<מיכל גלברט: זה מאוד תלוי.

<מיכל גלברט: כשאנחנו מפלחים לאוכלוסיות שונות - - -

עודד פורר: בלי לפלח לאוכלוסיות.

עודד פורר: עכשיו, המצב בארץ.

<מיכל גלברט: זה כן חשוב, יש פה בעיה גם של היצע וגם שם ביקוש, היצע יותר בנושא של האוניברסיטאות, פחות במכללות ובעיות ביקוש כשאנחנו מדברים על אוכלוסייה של נשים, שזה חשוב מאוד שכן נהיה מודעים לזה שיש בעיה של ביקוש, בפילוח של אוכלוסיות שונות, כי אם אנחנו לא רואים איזושהי בעיית ביקוש בקרב גברים יהודים, אנחנו בהחלט רואים בעיה של ביקוש בקרב נשים, ואנחנו נשים על זה דגש בתכנית הרב שנתית שאנחנו שוקדים עליה כדי שהדבר יבוא לידי ביטוי בחמש שנים הקרובות - - -

עודד פורר: מה היעד שלכם?

<מיכל גלברט: ויש בעיה גם במיגזר החרדי והערבי ובמקצועות האלו, יש היום הסללה למקצועות מסויימים כמו הוראה ורוקחות או מקצועות אחרים, ולא מספיק למקצועות שבהם - - -

עודד פורר: מהו היעד שלכם?

<מיכל גלברט: מבחינת היעדים, זה קצת משתנה, כי יש יעדים שהם יעדים של השכלה גבוהה וזה באמת להרחיב את החוגים האלה ולקלוט יותר סטודנטים, ויש יעדים - - -

עודד פורר: כמה?

<מיכל גלברט: רק דקה, אני אתן.

<מיכל גלברט: יש יעדים שהם מתרכזים יותר, למשל, במגזר הערבי קורה שיש מסיימים אבל הם בעצם לא נקלטים בתעשייה, אז גם אותם חשוב להכניס ליעדים האלה.

<מיכל גלברט: אני מיד אפתח את היעדים - - -

<יגאל דור: האם אפשר לומר משהו?

עודד פורר: כן.

<יגאל דור: בתיקצוב שלכם את האוניברסיטאות ולא את הסטודנטים, בעצם לא מושכים את הסטודנטים, מדברים פה על 8,300 סטודנטים למשפטים, 11,600 למינהל עסקים כלומר, יש פה המון המון מוחות שלא באים למקצועות האלה - - -

<מיכל גלברט: שכר הלימוד הוא יחסית נמוך מן המקובל בעולם והתשואה להשכלה, במיוחד במקצועות האלו - - -

<יגאל דור: אם המדינה רוצה, גם אנחנו כמשרד חינוך, אז צריך לתת את זה אפילו חינם.

<יגאל דור: מי שרוצה ללמוד משפטים שישלם - - -

<קריאה: זה לא ענין של השכר.

<מיכל גלברט: הנושא של הלימודים לא מהווה - - -

עודד פורר: שניה, רגע.

עודד פורר: עוד לא סיימנו את היעדים.

עודד פורר: אני עדיין לא הצלחתי להבין מהם היעדים במערכת ההשכלה הגבוהה, כמה סטודנטים, ביעד שלכם, אמורים להיקלט בכל שנה בתחומי ההנדסה?

עודד פורר: מה היעד?

עודד פורר: אתם עכשיו עושים תכנית, מהי השאיפה שלכם?

<נינה אוסטרוזיקו: חשוב לציין שעד תשע"ג ראינו ירידה בתחומי הנדסה בכל המערכת, אפשר היה לראות את זה בכל המערכת והתכנית הזאת קמה בעקבות הדוח של יוג'ין קנדל, שאז רצינו לבלום את הירידה הזאת בכמות הסטודנטים ולהתחיל לעלות.

<נינה אוסטרוזיקו: עשינו את זה על ידי התכנית הזאת.

<נינה אוסטרוזיקו: אנחנו רואים כבר שיש לנו עלייה בקליטת הסטודנטים החדשים וכרגע - - -

עודד פורר: מה היעד?

<מיכל גלברט: אנחנו מדברים בערך על גידול של 900 בשנה אבל זה יעד שהוא בר ביצוע, אנחנו פועלים עכשיו על גיבוש תכניות נוספות כדי לעבור את היעד הזה אבל - - -

עודד פורר: זאת אומרת שבשנה האחרונה לא עמדתם ביעד.

<מיכל גלברט: רק דקה, יעד שהוא בר יישום לשלש שנים הקרובות מדובר על 900 של מחסור, שזה גודל גם גידול בהשכלה הגבוהה - - -

עודד פורר: אני לא מהנדס אז אולי במתימטיקה אני פחות בקי, אבל אם גדלתם באוניברסיטאות בסטודנטים - - -

<מיכל גלברט: ב-530.

עודד פורר: בהנדסת אלקטרוניקה ומחשב מ- 1,567 בתשע"ד ל- 1,645 בתשע"ה, זה גידול של פחות ממאה סטודנטים, רגע, רגע, סליחה, סליחה, ובמכללות מ- 2,223 ירדתם ל- 2,115, זאת אומרת שהגדלתם את מספר הסטודנטים באוניברסיטאות והקטנתם אותם במכללות.

עודד פורר: דה פקטו, נקלטי שנה א' לא גדלו.

עודד פורר: אלה הנתונים שהצגתם עכשיו פה.

<נינה אוסטרוזיקו: כן אבל אנחנו מדברים על אלה שנקלטו לשנה א' וכן נרשמה עליה.

עודד פורר: מה שציינתי עכשיו הם נקלטי שנה א'.

<נינה אוסטרוזיקו: מ-1,567 ל- 1,645 זה מתשע"ד לתשע"ה אבל התכנית הזו מופעלת משנת תשע"ג בעצם.

עודד פורר: אני מסתכל על מה שקרה השנה, היא מדברת על 900 בשנה.

עודד פורר: מה שאתן מראות לי פה מבחינת הנתונים הוא שהשנה לא גדל בכלל.

עודד פורר: אם אני מחבר את המכללות ואת האוניברסיטאות ביחד.

<מיכל גלברט: כן אבל צריך להסתכל על רב שנתי, כלומר, לא לקחת שנה אחת אלא להסתכל שלש שנים אחורה.

עודד פורר: כמה זה גדל בשנה שעברה?

<מיכל גלברט: כי זו כבר שנה שלישית שהתכנית רצה.

עודד פורר: כמה זה גדל בשנה שעברה, בין תשע"ג לבין תשע"ד?

<נינה אוסטרוזיקו: אנחנו מדברים על ע"ד, בהשוואה לתשע"ג זה גדל ב-221 סטודנטים.

עודד פורר: כמה סטודנטים שנה א' נקלטו בהנדסת אלקטרוניקה ומחשב באוניברסיטאות בתשע"ג?

<נינה אוסטרוזיקו: ב'קול קורא' שיצא, כשרק התחלנו את התכנית - - -

עודד פורר: בואו, אני צריך להתייחס לנתונים שאתם נותנים.

עודד פורר: לא באתן לפה מסודר עם נתונים אז אני מנסה לדלות אותם.

עודד פורר: הצגת בפניי כמה סטודנטים בסך הכול להנדסה היו ומתוכם כמה הנדסת אלקטרוניקה ומחשב שנה א'.

עודד פורר: הצגת קודם שבתשע"ד היו 1,567 ובתשע"ה היו 1,645.

עודד פורר: אמת?

<נינה אוסטרוזיקו: כן.

עודד פורר: יופי.

עודד פורר: כמה כאלה היו בתשע"ג?

עודד פורר: מספר.

<נינה אוסטרוזיקו: בין תשע"ד ל-ה' אז - - - גדלנו ב-167 סטודנטים כולל מדעי המחשב.

עודד פורר: אני מפריד עכשיו את מדעי המחשב ומתייחס להנדסת אלקטרוניקה ומחשבים.

<נינה אוסטרוזיקו: הנדסת אלקטרוניקה זה יוצא 133.

עודד פורר: כמה?

<נינה אוסטרוזיקו: 133.

עודד פורר: אני לא יודע, 1,645 פחות 1,567 לא יוצא 101.

<נינה אוסטרוזיקו: סליחה, 111.

עודד פורר: גם לא.

עודד פורר: זה יוצא 78.

עודד פורר: כמה היו בתשע"ג?

<נינה אוסטרוזיקו: תשע"ג דווקא לא לקחתי אבל אם אני לוקחת - - -

עודד פורר: במכללות מה שאני רואה זו ירידה בהנדסת אלקטרוניקה ומחשב.

עודד פורר: מ-2,223 בע"ד ל-2,115 ב-ע"ה.

עודד פורר: מדברים על ירידה של 108 סטודנטים.

<נינה אוסטרוזיקו: לא, לא.

<נינה אוסטרוזיקו: ב-ע"ד זה 2,115 וב-ע"ה זה 2,223.

<נינה אוסטרוזיקו: שנה א'.

<נינה אוסטרוזיקו: אז כן רואים פה עלייה.

עודד פורר: סליחה, זו עלייה של 108 סטודנטים.

<נינה אוסטרוזיקו: אמרתי שבמערכת הייתה ירידה קטנה, כן.

עודד פורר: פה יש לנו פלוס 108 סטודנטים ופה יש לנו פלוס 78 סטודנטים.

עודד פורר: סך הכול הצלחתם בתכנית להגדיל ב-186 סטודנטים להנדסת אלקטרוניקה ומחשב, בין תשע"ד לבין תשע"ה.

עודד פורר: ואת מתייחסת ליעד של 900 סטודנטים.

<נינה אוסטרוזיקו: אבל התכוונתי במצטבר.

<מיכל גלברט: כן, חשוב להגיד שזה 900 במחזור אבל זה כבר נוסף לגידול נוסף שהיה בתשע"ד.

עודד פורר: את מדברת על 900 בשנה או שסך הכול בסוף התכנית אמורים להיות יותר 900.

<מיכל גלברט: לא, 900 בשנה.

<מיכל גלברט: אבל, כשאנחנו משווים את ה-"900 בשנה" אז משווים אותם לתשע"ג.

<מיכל גלברט: לכן, עלינו במאה ו - - -

עודד פורר: מה זאת אומרת?

עודד פורר: לא, לא, לא, אני לא מצליח להבין את זה.

עודד פורר: מה זאת אומרת שאת ה-900 אתם משווים לתשע"ג?

<מיכל גלברט: אנחנו לא אומרים שבתשע"ד יהיה גידול של 900 ואז בה' 1,800 ואז 2,700, אלא זה בעצם אם אנחנו מסתכלים בין תשע"ג לבין תשע"ד אז היה גידול באיזור 150 סטודנטים ובין תשע"ד לתשע"ה היה - - -

עודד פורר: לכמה שנים התכנית?

<מיכל גלברט: כרגע מגבשים שהיא תחול גם על תשע"ז ובמסגרת התכנית - - -

עודד פורר: אני לא מצליח להבין.

עודד פורר: סליחה, לא, אני אסביר, זה קצת מתחיל כבר להרגיז.

עודד פורר: כשיוצאים לתכנית אז אומרים: היום יש לנו 100 סטודנטים, אנחנו רוצים שבעוד שנה יהיו לנו 120 ובעוד חמש שנים יהיו לנו 200.

עודד פורר: כך אני מבין שבונים יעדים.

עודד פורר: יכול להיות שלא בניתם ככה וזה בסדר רק תגידו: לא בנינו ככה, רצינו רק לעצור את הירידה.

עודד פורר: זאת גם אמירה.

עודד פורר: אבל האמירה כרגע היא לא ברורה.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין כמה סטודנטים המערכת הזו יודעת לייצר בסוף כל שנה, או כמה היא אמורה לייצר.

עודד פורר: אם אנחנו מדברים על זה שאומרים לנו שיש מחסור של 10,000 מהנדסים בתעשיית האלקטרוניקה ואתם מתעסקים בגידול של מאה בשנה, אז "אתם לא פוגעים".

<מיכל גלברט: לגבי גידול של מאה בשנה, קודם כל לא כל שנה זה מאה כי יש שנים שבהן הגידול הוא יותר ממאה ומגיע לאיזור המאה וחמישים - - -

עודד פורר: גם מאה וחמישים, מאתיים בשנה.

<מיכל גלברט: ואם אנחנו לוקחים תכנית שהיא נפרסת על פני חמש שנים אז אנחנו מדברים על כך שכעבור חמש שנים - - -

עודד פורר: או.

עודד פורר: קיי.

עודד פורר: , 900 בחמש שנים?

עודד פורר: זה מה שאתם מוסיפים?

<מיכל גלברט: יש גידול של 500 רק בתחום של השכלה גבוהה.

<מיכל גלברט: בנוסף, אנחנו, דרך התכנית להשבת אקדמאים ,מטפלים גם במחסור בכוח אדם מיומן - - -

עודד פורר: אני במקרה הייתי מנכ"ל משר העלייה והקליטה אז את התכנית להשבת אקדמאים – אי אפשר לספר לי עליה כי אני בדיוק יודע כמה אקדמאים בסוף חוזרים במסגרת התכנית להשבת אקדמאים.

עודד פורר: בודדים.

<מיכל גלברט: אבל זו תכנית שהיא רק מהשנתיים האחרונות ויש לי גם על זה נתונים.

<מיכל גלברט: אנחנו מדברים על שילוב של אוכלוסייה חרדית שגם - - -

עודד פורר: התכנית השבת אקדמאים מדברת בסופו של דבר על קליטתם בתוך האקדמיה.

<מיכל גלברט: לא.

עודד פורר: היא לא מדברת על - - -

<מיכל גלברט: מן ההתחלה היא שמה דגש - - -

עודד פורר: החלטת הממשלה מדברת על קליטתם בתוך האקדמיה, המל"ג הייתה אמורה להקצות מישרות, היקצתה לא מספיק - - -

<מיכל גלברט: אז מחציתם נקלטים באקדמיה ומחציתם נקלטים בעולם ההייטק במשרות - - -

עודד פורר: את מבינה שאתם מדברים פה על מספרים בודדים אל מול מחסור של 10,000 רק בתעשיית האלקטרוניקה?

<מיכל גלברט: אני לא חושבת שאלה בודדים כי אם אנחנו מסכמים ביחד גם את התכניות לאוכלוסייה הערבית ועם פרויקטים נוספים שאנחנו עכשיו מתחילים להריץ, בנושא של - - - 45 פלוס שגם שם יש בעיה, שהם בעצם נפלטים מעולם ההייטק בגלל חוסר רלבנטיות, או בגלל נושאים נוספים.

<מיכל גלברט: אנחנו עובדים כרגע על תכניות לשילוב נשים ועידוד, ודיברנו על היצע וביקוש, כלומר, יש מכלול של הרבה מאוד - - -

עודד פורר: אני ממש מתנצל, אני מעדיף לדבר במספרים.

עודד פורר: לא בכותרות.

עודד פורר: במספרים.

עודד פורר: אני מנסה לחלץ פה – כבר חצי שעה– מספרים.

<מיכל גלברט: אז אני אומרת, סך הגידול שאנחנו צופים אותו בשלש השנים הקרובות הוא 900 במחזור וזה מבלי שאני מכלילה שם את התכנית ל-45 - - -

עודד פורר: 900 בכל שנה.

<מיכל גלברט: כן.

עודד פורר: כל שנה, זאת אומרת שאם בשנה מסויימת היו לי מאה אז בשנה הבאה יהיו לי אלף, ובשנה שאחריה יהיו לי 1,900.

<מיכל גלברט: לא.

<מיכל גלברט: 900 כלומר, שאנחנו בעוד שלש שנים נראה גידול של 900.

עודד פורר: מן המאה.

<מיכל גלברט: מן המאה.

עודד פורר: זה לא 900 במחזור.

עודד פורר: זה לא 900 במחזור.

עודד פורר: את מגדילה את נקודת הפתיחה שלך ל- 900.

עודד פורר: אם עד היום ראית 3,000 בוגרים אז את רוצה בעוד, חמש שנים, שלש שנים, לראות 3,900 בוגרים בשנה.

<מיכל גלברט: הייתי רוצה לראות יותר ואנחנו עובדים עכשיו על תכניות נוספות - - -

עודד פורר: לא מה "היית רוצה", יצאתם לתכנית.

עודד פורר: בתכנית כתוב יעד?

<מיכל גלברט: לא, במסקנות הדוח - - -

עודד פורר: בתכנית, אתם עשיתם תכנית, אתם תיקצבתם, משרד האוצר עשה תקציב, העביר אותו בכנסת, ישבה עליו ועדת הכספים, האם כתבתם יעדים שתוכלו למדוד את עצמכם אם עמדתם בזה או לא?

<מיכל גלברט: שניה, רק רגע, אין פה תכנית אחת שהיא מרכזת את כל הדברים ואנחנו בעצם מיישמים את מסקנות הדוח, שתיכף אני תציג את זה נציגת משרד הכלכלה, אנחנו מיישמים את זה באמצעות שני צוותים שכבר עובדים, חלק מהתקציב שלהם הוא תקציב תוספתי.

<מיכל גלברט: אנחנו עובדים כדי ליישם אחת לאחת את מסקנות הדוח, ישב צוות בנושא זמן לא מועט ואנחנו פועלים בהתאם למסקנות הדוח.

<מיכל גלברט: לא פעלנו כדי ליצור איזושהי תכנית לצד הדוח.

עודד פורר: רוני שניצר.

<רוני שניצר: כן, אני אשמח להרחיב.

<רוני שניצר: שלום, אני מלשכת הממונה על התעסוקה במשרד הכלכלה, אני אגיד כמה דברים.

<רוני שניצר: האחד, אין ספק שכולנו וכל הצוות – גם שישב על זה וגם מי שיושב היום, כדי לנסות לטפל בסוגית המחסור של מהנדסים לתחום ההייטק, גם ממשרד האוצר, גם מוות"ת, גם אצלנו, שותפים כדי לנסות לגבש דרכים לנסות לפתור את המחסור הזה.

<רוני שניצר: נכון להיום אנחנו יודעים להגיד על תכניות ספציפיות שכבר רצות או שאנחנו מגבשים.

<רוני שניצר: לגבי יעדים ספציפיים לתכניות האלה, אתן דוגמה.

<רוני שניצר: במיגזר הערבי אנחנו יודעים שיש בעיה של מיצוי הפוטנציאל של מי שכבר למד את התחומים האלה, שהוא סיים והוא בוגר של התחומים האלה, ובכל זאת, במקרים רבים לא מצליח למצוא עבודה בתעשייה והולך למקומות אחרים, שהם לא המיצוי הנכון של הפוטנציאל האישי שלו ולא של המשק, בהינתן זה שאנחנו יודעים שיש כזה מחסור בתחומים האלה.

<רוני שניצר: אז יש לנו תכנית יעודית שמנסה לטפל באותם בוגרים שסיימו את התארים הרלבנטיים, ומלווה אותם יחד עם קשר עם מעסיקים ספציפיים.

<רוני שניצר: התכנית הזו היא תכנית לשלש שנים ויש לה יעד של 1,000 מועסקים מהמגזר הערבי בתוך תעשיית ההייטק, באותן של שנים.

<רוני שניצר: התכנית פועלת שנה אחת בינתיים, עד כה הצליחה להשים סדר גודל של 260 בוגרים מהתחומים הרלבנטיים בתעשיית ההייטק.

<רוני שניצר: אני מסכימה שצריך לקחת את כל התכניות שיש וגם את אלה שמתגבשות.

<רוני שניצר: אני אתן עוד דוגמה לתכנית שמתגבשת, כדי לנסות, למצות וללוות סטודנטים מצטיינים במיגזר החרדי בתחומים האלה.

<רוני שניצר: זו תכנית שאנחנו מנסים לעבוד כדי לראות אם אנחנו יכולים לעשות משהו עם אוכלוסייה של בני 45 שיעבדו בתחומים האלה - - -

עודד פורר: סליחה, רגע, התכניות שאת מדברת עליהן, את מדברת על תכניות שבהן את לוקחת את הסטודנטים שבתוך המערכת ומלווה אותם להמשך.

<רוני שניצר: או את אלה שסיימו את המערכת, לצורך העניין במגזר - - -

עודד פורר: את לא מדברת על הכנסת סטודנטים.

<רוני שניצר: בתכנית הספציפית הזאת אני לא מדברת על הכנסת סטודנטים חדשים, אני מדברת על אלה שבתוך המערכת, כי אנחנו יודעים שיש כאלה שלא מתחילים לעבוד בתעשייה בתחומים הרלבנטיים, וזה משהו שלטובת המשק ולטובתם האישית נכון לטפל בו, אז אני מדברת גם על הכיוון הזה.

<רוני שניצר: אני מסכימה שכשיש מחסור כל כך חמור חשוב לעשות תכניות תמריצים כמו שמשרד האוצר וות"ת פועלים לעשות, כדי להכניס עוד אנשים, אבל, זה אף פעם לא יגיע למספרים האלה אם נתחיל לטפל בזה רק במקום שבו אנשים מגיעים לאוניברסיטה, כי זה צריך טיפול כללי וזה באמת מה שאנחנו מנסים לעשות.

<רוני שניצר: זאת אומרת, אם אנחנו היום מסתכלים על הבוגרים של חמש יחידות ובטח על כאלה שסיימו חמש יחידות מתימטיקה בציונים של מעל 85, אז לפחות בין הגברים רואים שהרבה מאוד מהם, אחוז מאוד גבוה מהם הולך לתחומים האלה.

<רוני שניצר: איפה אנחנו רואים שצריך לפרוץ – ואנחנו באמת יושבים ביחד לגבש יחד תכנית שתמצה את הפוטנציאל שם ותוכל להכניס עוד אנשים, זה בתחום של נשים, שם יש לא מעט כאלו שסיימו חמש יחידות מתימטיקה, גם בציונים טובים ומתאימים, כאלה שאתם אפשר ללמוד הנדסה ובסוף בוחרות לא ללכת לכיוון הזה אז אנחנו מנסים לטפל גם בזה.

<רוני שניצר: אני אגיד רק משהו לגבי ההתמודדות עם היעדים של כל התכניות הפרטניות, עם מה שאנחנו מנסים לגבש ועם מה שבעצם אומר המחסור כולו.

<רוני שניצר: כחלק מהתהליך שאנחנו עושים אנחנו בתהליך של הקמת פורום מייעץ של מעסיקים אצלנו במשרד, יצאו כבר מכתבי פניה לאותם מעסיקים, אנחנו מתחילים עכשיו לקבל תגובות וחלק ממה שאנחנו רוצים לעשות עם אותו פורום מייעץ, הוא לראות, אחד, איך אנחנו יודעים לתת להם כלים כדי שיעזרו להם, כדי שיהיו אנשים שהם יוכלו לקלוט לתוך התעשייה שלהם ולעזור למחסור, אבל גם להבין מהו באמת היקף המחסור, האם המחסור הוא אצל כולם, האם יש מעסיקים שאומרים לנו: אני מאד צריך אנשים ואני צריך כך וכך אנשים אבל, אני מעדיף אותם בוגרי התחומים האלה והאלה בדיוק מן האוניברסיטה הזאת והזאת ואני לא מוכן להתפשר.

<רוני שניצר: לנסות ולהבין איך אנחנו לוקחים את אותן תכניות פרטניות שבמקביל אנחנו מגבשים ואנחנו לא עוצרים, מְתַקְפים אותן מצד אחד עם מעסיקים אבל גם מתקפים את הפער עצמו, כדי שנוכל להציב יעדים שמצד אחד הם ישימים המערכת יודעת להתמודד אתם, לקלוט אותם ולהרחיב אותם בצורה טובה ומן הצד השני, לעשות תכניות שעונות למחסור.

<רוני שניצר: זה תהליך הרבה יותר ארוך אני מניחה, בשביל לענות על מחסור וזה כבד ממה שאנחנו נדע.

<רוני שניצר: צריך להגיד שעוד יותר אחורה, בתחום של משרד החינוך, באמת עובדים כדי לנסות ולתת מענה גם לתחומים האלה.

<רוני שניצר: כל התכניות של הגברת לימודי חמש יחידות בין היתר באות כדי שבסופו של דבר, כשאותם צעירים מסיימים את התיכון, אפשר יהיה לראות איך הולכים למערכת ההשכלה הגבוהה, לתחומים הרלבנטיים, כדי שלא יהיה מחסור בתעשייה.

<רוני שניצר: זה ממש הכול מהכול.

עודד פורר: כן, מי אדוני?

<מוחמד פארס: שלום, אני מוהנה פארס, אני מנהל התכנית הלאומית לקידום מתימטיקה במשרד החינוך.

<מוחמד פארס: זו תכנית שניבנתה בהובלת המשרד, אבל בשותפות מלאה עם חברות ההייטק הגדולות.

<מוחמד פארס: היא נקראת "יוזמה חמש פי שתיים", ששותפות בה ששים חברות הייטק גדולות, פילנתרופיה, הצבא וגורמים אחרים.

<מוחמד פארס: לשאלתך לגבי היצע וביקוש יש עוד מושג שנקרא פוטנציאל, כלומר, כמה ה-pipeline מְסַפק אנשים פוטנציאליים ללמוד הנדסה, כי אם נבדוק את כל בוגרי ההנדסה בישראל, אז מעל 90% מהבוגרים למדו חמש יחידות מתימטיקה ומה לעשות, יש ירידה קשה של מספר התלמידים בחמש יחידות, לכן התכנית שאנחנו עובדים עליה התחילה כבר לפני שנה, כדי להכפיל את המספר התלמידים בחמש יחידות.

<מוחמד פארס: כיום, אם נדבר על 2014, אז יש בערך 9,000 תלמידים בחמש יחידות מתימטיקה.

<מוחמד פארס: 9,000 תלמידים, ונניח שחלק מהם ילמדו מקצועות אחרים, אז אני מניח שה pipeline הוא מאוד בעייתי לכן, אנחנו דואגים להכפיל את מספר התלמידים בחמש יחידות מתימטיקה - - -

<קריאה: זה שבע עשרה?

<מוחמד פארס: שזה 17,000 תלמידים בערך, כדי שיהיו תלמידים, שיבואו תלמידים - - -

עודד פורר: כמה תלמידים היום לומדים חמש יחידות?

<מוחמד פארס: הנתון האחרון של 2014 הוא 9,700 תלמידים.

עודד פורר: מהו היעד שלכם?

<מוחמד פארס: היעד הוא 17,000 תלמידים.

<מוחמד פארס: היעד מלווה כמובן בתכנית ענפה של תוספת תקציבים לבתי הספר אבל, החשוב ביותר הוא הקשר לאקדמיה וחסם אחד שפתרנו אותו הוא הבונוס.

<מוחמד פארס: תלמיד עשה בדיקות פשוטות ואמר: או.

<מוחמד פארס: קיי.

<מוחמד פארס: , כדאי ללמוד ארבע יחידות, כדי לקבל בונוס שיעזור לו להתקבל לאוניברסיטה ואנחנו, בהחלטה עם ראשי האוניברסיטאות, הגדלנו את הבונוס ל-35 נקודות בחמש יחידות.

<מוחמד פארס: כלומר, תלמיד שלומד חמש יחידות מתימטיקה, מקבל תוספת של 35 נקודות, כאשר הבונוס לארבע יחידות נשאר 12.5 נקודות.

<מוחמד פארס: כך שתלמידים רבים עכשיו מתחילים ללמוד לקראת י', י"א, י"ב, במסלול של חמש יחידות, ואני חושב שזו הדרך בסוף לפתור את העניין של מחסור במהנדסים.

<מוחמד פארס: דרך אגב, שוק ההייטק גדל בישראל, כלומר, הוא גדל וגם חברות חדשות מגיעות לשוק הישראלי שזה המון השקעות אבל הם משקיעים פה לא בגלל מזג אויר אלא בגלל שיש אנשים טובים ואנחנו צריכים לשמור על זה.

<מוחמד פארס: התכנית הזו בעצם מביאה את העתיד של המהנדסים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רוני, סליחה, רגע, רוני, יש לי שאלה האם את יודעת להגיד לי במספרים, כמה מהנדסים פורשים לפנסיה בכל שנה?

<רוני שניצר: לא פה אבל אני יכולה לבדוק את זה.

<רוני שניצר: כמה מהנדסים פורשים לפנסיה אני לא יודעת, כי אנחנו עוד לא במקום שאנחנו בטוחים שכל המהנדסים באמת פורשים לפנסיה מתוך תעשיית ההייטק, זאת אומרת, זו סוגיה עוד יותר מורכבת מזה, כי יש לנו ואנחנו מקבלים לא מעט ריקושטים ואנחנו יודעים, יש מהנדסים - - -

עודד פורר: לא משנה, אני אסביר לך למה, כי אם מהנדס פורש שלא מתעשיית ההייטק אלא משירות המדינה, לפנסיה, אזי שירות המדינה יקלוט מהנדס.

עודד פורר: זאת אומרת, הוואקום הזה יתמלא, זה אומר שאותו בוגר הנדסה שאנחנו רוצים שייקלט בהייטק, יכול להיות שהוא ילך לשירות המדינה, כי זו אחת האלטרנטיבות.

<אורה חכם: רציתי לשאול אותךָ, מתוך ידיעה, למשל, באור יהודה, אני הולכת לאור יהודה, מדברת עם ראש העיר לשעבר ואומרת לו: תראה, יש לך פוטנציאל אדיר להוציא מכם יחידות בוגרים של חמש יחידות מתימטיקה.

<אורה חכם: מה הוא עונה לי?

<אורה חכם: אין לי דרישה.

<אורה חכם: מה אני רוצה לומר, שמשרד החינוך –ואולי ועדת החינוך יכולה להוביל את זה, שהיא תכניס מודעות לכל בית ספר שהוא חייב להוציא מתוכו - - - של מהנדסים, כל בית ספר במדינת ישראל.

<אורה חכם: לכולם יש לפוטנציאל אבל אין מודעות ואין להם גם כוח אדם רציני של מורים שיבוא ללמד את זה.

<אורה חכם: גם דרך ועדי הורים, אני אומרת שזו הדרך היחידה.

<אורה חכם: אם אנחנו צריכים 10,000 אז היעד, כמו שאתה שואל, הוא לא 10,000 לעוד חמש שנים, אלא אולי היעד הוא 15,000.

<אורה חכם: איפה המל"ג באמת?

<אורה חכם: הוא שואל אתכם שאלה, אתם לא יודעים לענות.

<אורה חכם: לא, אני לא רוצה תשובה ממך כי לא את אחראית על זה.

<אורה חכם: צריך תשובה.

<אורה חכם: הוא שואל שאלה – תתני לו תשובה.

<אורה חכם: תחזרי הביתה ליושב ראש המל"ג שיכין היום ויגיש לוועדת החינוך תכנית של יעד ואיך הוא עושה את זה.

<אורה חכם: עכשיו, לגבי המכינות אני שואלת אותך.

<אורה חכם: אני שמעתי לפני כמה שנים פה, דיון, שהמכינות באוניברסיטאות הולכות וקטנות, משקיעים פחות במכינות, אז אפשר לדרוש מהם להמשיך להשקיע במכינות למקצועות ההנדסה.

<אורה חכם: זה מה שרציתי לומר.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: כן.

<יגאל דור: יש פה נתון שהתחייבתי להביא, אז לגבי טכנאים והנדסאים יש לנו סדר גודל של 7,000 טכנאים והנדסאים, 3,000 הנדסאים ו-4,000 טכנאים בשנה.

<יגאל דור: יש גידול משמעותי דווקא במיגזר החרדי אצל הבנות במיגזר החרדי, שהולכות לכיוונים האלה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: שאלה נוספת, רוני, האם אתם פועלים לגבי נושא של מהנדסים עולים, בניסיון לסגור את הפער הזה באמצעות עלייה של מהנדסים?

<רוני שניצר: אני צריכה לבדוק בדיוק את שיתוף הפעולה בין התכנית להשבת אקדמאים אצלנו למשרד הקליטה.

עודד פורר: זה לא השבת אקדמאים.

<רוני שניצר: אני יודעת.

עודד פורר: זה עולים, זה משהו אחר.

<רוני שניצר: אני צריכה לבדוק פרטנית מה אנחנו יכולים לעשות שם.

<רוני שניצר: היינו בעבר בקשר ואני יודעת שיש עמותות שפועלות לעניין הזה, אנחנו יכולים לראות מה אנחנו יודעים לעשות בעניין הזה.

עודד פורר: דברים נוספים, לפני שאני אסכם?

<ליאת הלבץ: נציגת התאחדות הסטודנטים, אני רק אשמח להוסיף עוד מילה.

<ליאת הלבץ: ליאת הלבץ מטעם התאחדות הסטודנטים.

<ליאת הלבץ: זה עלה פה מאוד ב'קטנה' אבל אנחנו חושבים –לטעמנו לפחות– שאחד הדברים הכי קריטיים הוא המכינות.

<ליאת הלבץ: המכינות הקדם אקדמאיות הן במצב מאוד רעוע, ההסכם בין הקרן להכוונת חיילים משוחררים לבין המל"ג עדיין לא נפתר, עדיין לא נסגר, הנושא הזה עדיין פתוח ואם המכינות לא יצליחו לסייע היום לצעירים שלא מסיימים לתעודת בגרות, אז כל התמריצים הכלכליים-הכספיים לא יעזרו אם אותם צעירים לא יוכלו לשפר את הציונים שלהם בתעודת הבגרות שלהם, כדי שהם יוכלו מלכתחילה למקצועות האלה.

<ליאת הלבץ: העזרה הכספית בשכר הלימוד או תמיכה של האוניברסיטאות לא יסייעו פה, כל עוד הצעירים לא עומדים ברף.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ראשית אני חייב לומר שצר לי שלא הגעתם לדיון הזה עם נתונים מסודרים, בפורמט שבו אפשר להציג אותם לוועדה, כדי שנוכל להיות יותר חכמים ולקבל את הנתונים האלה באופן ברור.

עודד פורר: דבר אחד כן עלה בפניי בצורה מאוד ברורה, והוא שלממשלת ישראל אין תכנית כוללת לעידוד קליטתם של מהנדסים בתעשיית הייטק, אלא רצף של תכניות פרטניות.

עודד פורר: הועדה לא הצליחה לקבל תשובה לגבי יעדים ומדדים שהממשלה רואה בתכניות האלה וכיצד הן אמורות לסגור את הפער לתעשיית ההייטק, כולל הפער שייווצר כתוצאה מפרישה של מהנדסים לפנסיה (להזכירכם, רוב המהנדסים שעלו בעלייה הגדולה של ברית המועצות לפני עשרים וחמש שנה מתחילים לצאת לפנסיה היום, בדיוק כמו הרופאים).

עודד פורר: אין שום התייחסות לנושא של קליטת מהנדסים עולים לתוך התעשייה והסבתם.

עודד פורר: צריך לזכור שהמנוע לצמיחת ההייטק בשנות התשעים היה תכנית ממשלתית שנעשתה לצורך העניין הזה, תכנית שהושקעו בה למעלה ממיליארד וחצי שקל וראוי שממשלת ישראל תשקול לגבש תכנית כזו גם היום.

עודד פורר: הועדה מבקשת לקבל ממשרד הכלכלה, יעדים ומדדים ברורים בנושא קליטת מהנדסים בתעשיית ההייטק, כולל מיפוי חוסרים כתוצאה מפרישה וכתוצאה מצמיחת תעשיית ההייטק, עם צפי לחמש השנים הקרובות ואל מול זה, את תכנית ההיערכות של המל"ג ומשרד החינוך, כדי להשלים את הפערים הצפויים.

עודד פורר: זאת התכנית שהייתי מצפה שתוצג כאן אבל זה נראה שכל משרד "רץ למקומו".

עודד פורר: אֲת מנידה לכיווני 'לא' עם הראש אבל האם את יכולה עכשיו להציג לי כאן בבקשה מהו היעד ומהו המדד שלכם לקליטת מהנדסים בתוך תעשיית ההייטק, האם את יודעת 'כן' או 'לא'?

<רוני שניצר: לא אבל - - -

עודד פורר: אז בזה זה נגמר כי כל מה שקורה הוא שאת מספרת לי על תכניות של קליטת נשים ושל קליטת בני מיעוטים, הם מספרים לי על תכניות של תוספת כזו ותוספת כזו ואף אחד לא מסוגל להביא לי מספרים, מגיעים לוועדת החינוך ולא מסוגלים לתת לי מספרים.

עודד פורר: אף אחד לא מסוגל להגיד לי איך אתם הולכים לפתור את זה שחסרים 10,000 מהנדסים בתעשיית ההייטק.

עודד פורר: אף אחד לא בא ואומר: זה היעד שלנו, יקח לנו חמש שנים לפתור את הפער הזה, עשר שנים לפתור את הפער הזה, לא, ולא פותרים את זה עם גידול של עשרה או חמישה עשר סטודנטים בשנה.

עודד פורר: זה לא ייפתר כך.

עודד פורר: פער של 10,000 מהנדסים, תבינו, אם בשלש השנים האלו הפער הזה לא ייפתר אז החברות האלו לא יהיו פה, הוא ייפתר בזה שפשוט לא יהיה ביקוש למקצועות האלה, כי החברות האלו ילכו לקטוף את המהנדסים במקומות שהם יהיו בהם ואני מתרגז, כי מגיעים לוועדה ואף אחד לא מסוגל לבוא ולהגיד: זה היעד שלנו, כך אנחנו הולכים לפתור את זה.

עודד פורר: הנה, תעשיית ההייטק, תדעי שכך אנחנו הולכים לטפל בבעיה הזו, במחסור הזה.

עודד פורר: אני מבקש לקבל ממשרד הכלכלה תכנית ברורה של יעדים ומדדים: כך וכך מקצועות חסרים בחמש השנים הקרובות, כך אנחנו הולכים לפתור את זה, בשיתוף עם משרד האוצר, המל"ג והחינוך.

עודד פורר: זה מה שהממשלה צריכה לעשות, לא מעבר לזה.

<אורה חכם: אני רוצה למשל שתגישו לוועדת החינוך תכנית מיידית להכשרת מורים, שמסוגלים ללמד לחמש יחידות בפריפריה, לא ברעננה, בפריפריה, זה מה שאני רוצה לשים.

עודד פורר: אני מסכם בזה כי מה שאת מציינת זה חלק מהתכנית, אם היו יעדים ומדדים.

עודד פורר: בואו, תקבעו מה היעד והמדד שלכם ותראו כלפי מטה מה אתם צריכים לעשות.

עודד פורר: זו אחת הבעיות.

עודד פורר: הרי יש מחסור במורים ואפשר לעשות פה דיון שלם על מחסור במורים למדעים ומתימטיקה.

עודד פורר: ומה שהולך לקרות, שוב, סליחה שאני חוזר לזה מנקודת המבט של העלייה, אבל זה מה שהולך לקרות עם המורים שהולכים לצאת לפנסיה.

עודד פורר: אם אנחנו נמשיך לטפל בזה שכל פעם נגיד: הצלחנו להגדיל פה במאה, מאתיים, אז הפתרון יהיה בזה שפשוט לא יהיה ביקוש, כי החברות האלו יעזבו, הן לא יישארו פה.

עודד פורר: חברת אלקטרוניקה שלא תמצא פה את המהנדסים תעבור להודו ותמצא שם את המהנדסים שלה.

עודד פורר: זה הכול.

עודד פורר: לכן, החשיבות של העניין הזה ולכן נדרשת פה תכנית ממשלתית כוללת שמראה יעדים, מדדים ודרכי פעולה.

עודד פורר: או אז המערכת תהיה מכוונת, משרד החינוך ידבר עם המל"ג והמל"ג עם האוצר ואתכם.

עודד פורר: זה הכול.

עודד פורר: תודה.