ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 137, 2016-07-27 09:00

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכל המשתתפים ובוקר טוב גם לצופים.

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון בנושא מעקב אחר יישום החלטות הממשלה מספר 324 ומספר 609.

אברהם נגוסה: להדגיש, החלטת הממשלה מספר 324 התקבלה ב-31 ביולי 2015, והחלטת הממשלה מספר 609 התקבלה ב-29 באוקטובר 2015.

אברהם נגוסה: הנושא זה המדיניות הממשלתית לקידום שילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית.

אברהם נגוסה: ההחלטות האלה התקבלו לאחר דיונים רבים עם אנשי מקצוע, כל הגורמים, נציגי הקהילה ולאחר הדיונים האלה הוגשו תכניות עם תקציבים, אשר התקבלו ואושרו על ידי ועדת שרים שהוקמה בראשות ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: אני חייב לציין פה, פעם ראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל, הוקמה ועדת שרים בראשות ראש הממשלה, בנושא שילובם של יוצאי אתיופיה ועל כך אני מאד מברך את ראש הממשלה, על היוזמה, על הפעילות ועל הקמת הוועדה וגם על פעילותה.

אברהם נגוסה: במסגרת ועדת השרים, התקבלו החלטות, אושרו תכניות שהוגשו על ידי משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: התכניות שהתקבלו בוועדת השרים, קיבלו לאחר מכן את הגיבוי של החלטת הממשלה, כמו שציינתי, בתאריכים שציינתי קודם – ב-31 ביולי וב-29 באוקטובר.

אברהם נגוסה: אני רוצה לציין את החלטות התכניות שהתקבלו, קודם כל בתחום החינוך - משרד החינוך גיבש יחד עם השותפים – משרדים אחרים ונציגי הקהילה – תכנית שתקדם את שילובם של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך.

אברהם נגוסה: עלות התכנית 192 מיליון שקלים והתכנית אושרה בוועדת השרים והתקבלה בהחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: גם משרד הרווחה והשירותים החברתיים הגיש תכנית.

אברהם נגוסה: עלות התכנית 80 מיליון שקלים.

אברהם נגוסה: גם התכנית הזאת אושרה בתאריכים שציינתי קודם.

אברהם נגוסה: כמו כן, גם במשרד הבריאות הוגשה תכנית שהתקציב עמד על 19.6 מיליון שקלים.

אברהם נגוסה: אלה שלוש תכניות שאושרו בהחלטות הממשלה בשלב הראשון.

אברהם נגוסה: אני מציין שהתכניות האלה הן לארבע שנים, משנת 2016 עד שנת 2019.

אברהם נגוסה: אני מדגיש – התכנית הן משנת 2016 עד שנת 2019.

אברהם נגוסה: בהמשך לשלוש התכניות האלה, התקבלו תכניות נוספות בוועדת השרים וגם בהחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: משרד הביטחון וצה"ל הגישו תכנית על מנת לסגור תכניות המבדלות את יוצאי אתיופיה ושילובם המיטבי במערכת הביטחון.

אברהם נגוסה: עוד תכנית שגם אושרה היא ממשרד הכלכלה והתעשייה.

אברהם נגוסה: גם התכנית הזאת אושרה בוועדת השרים.

אברהם נגוסה: עלות התכנית 55.13 מיליון שקלים.

אברהם נגוסה: מי שמבצע את התכנית, כמובן בהנחיית ובהובלת משרד הכלכלה והתכנית.

אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה: גם התכנית על ידי נציבות שירות המדינה הוגשה לשלב 50 אקדמאיים ו-30 סטודנטים לתואר ראשון ישולבו במשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה לקחה את האחריות להוביל את יישום התכנית הזאת וגם התכנית הזו אושרה.

אברהם נגוסה: אני חייב לציין, זה בהתאם לסעיף 15 א' (ב) לחוק שירות המדינה מנויים, התשי"ט-1959.

אברהם נגוסה: אני חייב להגיד שלגבי התכנית הזאת אני רוצה לברך את נציבות שירות המדינה.

אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו אתמול - במסגרת הדיון שקיימנו על ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בתאגידים, בחברות ממשלתיות, ברשויות, במועצות המקומיות - מנציגת נציבות שירות המדינה דיווח שמתוך 50 אקדמאים שהיו צריכים לשלב בשנת 2016, כבר שילבו 31 אקדמאים ואני מברך על כך.

אברהם נגוסה: זו התחלה טובה.

אברהם נגוסה: אני מקווה שהם יעמדו במחויבות שלהם עד סוף השנה.

אברהם נגוסה: עוד לא קיבלנו נתונים.

אברהם נגוסה: אני מקווה שהיום נקבל נתונים בעניין שילובם של הסטודנטים לתואר.

אברהם נגוסה: המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל: גם המשרד הגיש תכנית על מנת להתמודד ולהוריד את האלימות המשטרתית ועל מנת לחזק את האמון עם בני הקהילה.

אברהם נגוסה: התכנית הוגשה עם תקציב עלות של 22 מיליון שקלים.

אברהם נגוסה: התכנית הזאת אושרה גם כן, כמו התכניות האחרות.

אברהם נגוסה: עוד תכנית שאושרה: הצוות למיגור גזענות נגד יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: הצוות הזה ידוע לי.

אברהם נגוסה: אני גם השתתפתי בפתיחה, בהתחלה.

אברהם נגוסה: לאחר מכן ידוע לי שהצוות עשה עבודה ואנחנו עוד לא קיבלנו דיווח בעניין הזה.

אברהם נגוסה: היום אני לא מצפה לדיווח בעניין, אלא אם כן הם רוצים לתת לנו דיווח ברמת המקרו.

אברהם נגוסה: וזאת מאחר שהתכנית עוד לא הוגשה לוועדת השרים וטרם קיבלה אישור של ועדת השרים, ולכן אנחנו מצפים בעיקר לקבל עדכון מעקב – איפה הנושא עומד.

אברהם נגוסה: האם התכניות האלו מיושמות בשטח או לא.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל מידע.

אברהם נגוסה: זו מטרת הדיון שלנו היום.

אברהם נגוסה: דרך הדיון שלנו, השלב הראשון לדעתי הוא שנשמע ממשרדי הממשלה – חינוך, רווחה, בריאות, כלכלה - - -

<לירית סרפוס: משרד הבריאות הודיעו שהם לא יהיו.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: קיבלנו את המכתב.

אברהם נגוסה: אני רק מסביר את סדר העניין.

אברהם נגוסה: משרד הביטחון, צה"ל, ביטחון פנים ומשטרה.

אברהם נגוסה: אני חושב שאלה המשרדים בהם נתמקד לשם קבלת הדיווח האמיתי.

אברהם נגוסה: אני רוצה לפנות למשדרי הממשלה.

אברהם נגוסה: תהיו כנים וישרים איתנו.

אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי מאד מקושרת לשטח ואנחנו קיימנו בערים דיונים ובדקנו גם את יישום התכנית.

אברהם נגוסה: לכן, אל תציגו לנו למען ההצגה בלבד.

אברהם נגוסה: אני רוצה שהדיון יהיה מקצועי וענייני.

אברהם נגוסה: הדבר השני, אני רוצה לפנות לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: התייחסות שלנו, אם זו ביקורת, אם זו שאלה, כל התייחסות – אני מבקש שתהיה התייחסות עניינית ולגופו של עניין.

אברהם נגוסה: אני לא רוצה פרובוקציה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיע למטרה, ולכן אני מראש אומר – מי שינסה לעשות פרובוקציה או לצאת מהנושא, הסדרנים נמצאים בכוננות ואני מזהיר מראש.

אברהם נגוסה: יש לכבד את הכנסת ויש לכבד את נציגי משרדי הממשלה ובנוסף לכבד גם את הוועדה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים עכשיו לשמוע את נציג משרד החינוך.

אברהם נגוסה: סליחה, אני חייב לציין, המשרד המתכלל את כל התכניות שהצגתי, זה משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: כידוע, לאחר דרישה שלנו מהממשלה, עבר התכלול גם בעקבות המלצה של דו"ח מבקר המדינה.

אברהם נגוסה: הדרישה הייתה יעבור ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה ומשרד ראש הממשלה מתכלל.

אברהם נגוסה: לגבי מה שנוגע למשרד ראש הממשלה באופן ישיר, זה מנגנונים שנקבעו בהחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: מנגנון של צוות יישום מעקב וגם ועדת פורום המנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: אז לכן בהתחלה אני מעדיף לשמוע את משרדי הממשלה ולאחר מכן אני רוצה לפנות למשרד המתכלל, משרד ראש הממשלה, בראשות אודי פראוור, סמנכ"ל משרד ראש הממשלה שנמצא פה איתנו ביחד עם הצוות שלנו.

אברהם נגוסה: אני רוצה להתחיל עם משרד הרווחה, שיציגו לנו את יישום התכנית – לאיפה הגעתם.

אברהם נגוסה: חלק מהיישום זה גם הקמת מנגנון תוך 30 יום לשבת עם משרד הקליטה ולחלק את האחריות – 15 שנים וכל זה, ותוך 60 יום להקים את ועדת ההיגוי.

אברהם נגוסה: 50% יוצאי אתיופיה באותו תחום.

אברהם נגוסה: אני רק מזכיר לכם מה כתוב בהחלטות.

אברהם נגוסה: ולכן אני רוצה התייחסות לכל הדברים האלה.

אברהם נגוסה: האם הוקמה ועדת היגוי, האם יש 50% יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע על כל הדברים האלה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת דב חנין.

אברהם נגוסה: אני פונה לעובדת הסוציאלית איריס פלורנטין, סמנכ"לית בכירה, מנהל אגף לשירותים חברתיים, בבקשה.

<איריס פלורנטין: בוקר טוב לכולם.

<איריס פלורנטין: אם אפשר להציג את הנתונים של משרד הרווחה.

<איריס פלורנטין: אני כן רוצה להתחיל ולומר, אנחנו עובדים.

<איריס פלורנטין: אני חושבת שהדבר הראשון שאני רוצה להגיד שאנחנו עובדים ואנחנו ממש בתנועה.

<איריס פלורנטין: השקף הראשון מציג את שלבי התכנית ואנחנו עובדים לפי השלבים, כאשר שנת 2015 היה שלב הייזום.

<איריס פלורנטין: שלב הייזום בעצם אמר מבחינתנו שבדקנו איפה רוב האוכלוסייה יושבת, בחרנו את היישובים, ירדנו אל היישובים, עשינו קולות ליישובים והתחלנו לדבר על התכנית ביישובים וכתבנו הנחיה בתוך המשרד להנחלת התכנית.

<איריס פלורנטין: 2016 זו השנה שאנחנו נמצאים בה, אנחנו בעצם בשלב ההזנקה, בשלב המיפוי, הקצאת התקציבים.

<איריס פלורנטין: אני מיד אפרט.

<איריס פלורנטין: אנחנו בעצם עובדים.

<איריס פלורנטין: 2017-2019 הן השנים שאנחנו עובדים הלכה למעשה בכל היישובים וב-2020 אנחנו כבר נוכל להראות תוצאות.

<איריס פלורנטין: אני כן רוצה לומר, כיוון שאנחנו מודדים תוצאות כל שנה, נוכל להראות את התוצאות כל שנה בתהליך.

<איריס פלורנטין: השקף הבא.

<איריס פלורנטין: לפני שאני קופצת לתוך ועדת היישום, הוועדה העליונה – שמבחינתנו זה שמה – כשזו בעצם הייתה שאלתך, אני רוצה לומר מה מנגנון העבודה שלנו מול היישובים.

<איריס פלורנטין: התכניות ביישובים מנוהלות באופן מתוכלל, כך שבכל יישוב יש ועדה שמתכללת את העבודה בתחום הרווחה וגם עם משרדים אחרים.

<איריס פלורנטין: הוועדה היישובים, שם נקבעות התכניות, שם מובילים את העבודה.

<איריס פלורנטין: מעל הוועדה ביישובים יש ועדה מחוזית שבודקת, מפקחת על התכניות ומאשרת את התכניות ומעל הוועדה המחוזית יש ועדה עליונה, שזו הוועדה שאני מציגה אותה פה.

<איריס פלורנטין: הוועדה הזאת כמובן מורכבת מ-50% יוצאי אתיופיה ו-50% נציגי המשרד ורשויות מקומיות.

<איריס פלורנטין: אנחנו כבר נפגשנו 3 פעמים בוועדה, אנחנו בשבוע הבא אם אני לא טועה, יוצאים לסיור משותף באחד היישובים בנתניה, ששם כבר יש לנו עבודה שאפשר להציג ואפשר באמת לראות מה קורה.

<איריס פלורנטין: מה עשינו כבר בוועדה – כמו שאתם רואים כאן בעיגול, בעצם אנחנו ישבנו ותכננו מה המטרות של הוועדה.

<איריס פלורנטין: אנחנו בעצם מדברים על ועדה שמחברת בין מטה לשטח, כשהמטרה הראשונה הייתה להבין שאנחנו לא מתכננים את התכניות, אלא בודקים את היישום והמעקב כמו שנאמר פה, ובאמת אלה הגדרות הפעולה.

<איריס פלורנטין: אנחנו יודעים שיושבים שם אנשים שנמצאים, הם צריכים לייצג את הרשויות, לייצג את הקהילה וגם להיות אחראים בתוך הוועדה ולבדוק את התכניות.

<איריס פלורנטין: מה שאומר - כשאנחנו מקבלים בוועדה העליונה את התכניות מהשטח – מאשרים אותן.

<איריס פלורנטין: אם יש בעיות מבחינת הדיווח בשטח, כי אנשי הוועדה גם יוצאים לשטח ובודקים ברשויות המקומיות, בודקים את העשייה ומחזירים לנו איזון חוזר מהשטח ובאמת אם יש משהו לתקן, אנחנו נתקן את התכניות.

<איריס פלורנטין: הוועדה תעבוד עם אקסל מאד גדול, שמראה לוועדה מדי חודש מה התהליך של ההתקדמות בכל יישוב ויישוב, ונתקן תיקונים; וכמובן עובדת על שיווק ופרסום של התכנית והדים לציבור, באמת מה שקורה.

<איריס פלורנטין: דבר נוסף שאני רוצה להגיד, מול הוועדה העליונה – היא לא לגמרי התפקיד של הוועדה העליונה, אבל חלק ממנה זה בעצם ועדת המעבר.

<איריס פלורנטין: בוועדת המעבר סיימנו את העבודה - היא בעצם להחליט מה אנחנו עושים עם יוצאי הקהילה שהם ותיקים וחדשים.

<איריס פלורנטין: אנחנו ראינו שרוב האוכלוסייה שנמצאת בקשר עם הרווחה הם יוצאי קהילה ותיקים ולכן אנחנו סגרנו ממש אתמול בלילה את המימון של האוכלוסייה הוותיקה בתקציבי המשרדים השונים, כדי שנוכל להמשיך לתת את השירות.

<איריס פלורנטין: משרד הקליטה ימשיך לתת את המימון עבור המטופלים החדשים.

<איריס פלורנטין: כאן יש בעצם איזה שהוא תרשים זרימה שמייצג את השנים שאנחנו עובדים ואני רוצה להתחיל מהתחלה.

<איריס פלורנטין: השלב ההתחלתי היה בעצם תקצוב התקציב בשנת 2015 - אנחנו כבר דיברנו על זה.

<איריס פלורנטין: התקציבים הגיעו ליישובים במאי 2016.

<איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על קליטה אקסקלוסיבית של עובדים סוציאליים בכל היישובים, כשאני מדברת על השש תכניות של מודל יישובי.

<איריס פלורנטין: כבר יש לנו חמישה עובדים סוציאליים שכבר נמצאים בתוך היישובים ועובדים.

<איריס פלורנטין: נוהל העבודה נמצא.

<איריס פלורנטין: היישובים כבר חתמו לנו על ההסכמים ואנחנו בקליטה מאסיבית גם ביישובים האחרים של כוח אדם.

<איריס פלורנטין: אנחנו נמצאים במיפוי של אוכלוסייה שצריכה להיקלט.

<איריס פלורנטין: יש לי גם מספרים שלא רשמתי אותם כאן, אבל יש לי כבר לא מעט אנשים שנקלטו ואספו אותם.

<איריס פלורנטין: אם אני סתם נותנת את המספרים כדי לסבר את האוזן, אז אנחנו מדברים למשל בנתניה כבר על 440 אזרחים ותיקים שמופו ו - - - בתחומים שונים.

<איריס פלורנטין: בראשון לציון כבר מופו 680 אנשים שיכולים להיקלט, ברחובות 160, באשדוד 281 וכן הלאה.

<איריס פלורנטין: אז כבר אנחנו מדברים על אנשים שאפשר להתחיל לקלוט אותם.

<איריס פלורנטין: השלב הבא זה באמת להתחיל לצאת לראיונות קבלה ולקלוט אותם לתוך התכנית, כשלצד זה בעצם מדובר על ועדת היגוי יישובית, על אישור התכנית בכל היישובים ובעצם יציאה לדרך בכל מקום, כשהאדום זה בעצם התכניות שאנחנו עושים הלאה.

<איריס פלורנטין: אני רוצה לעבור לשקף הבא.

<איריס פלורנטין: השקף הזה בעצם מייצג משהו שהוא לא התכניות, לא השש תכניות ביישובים שהן תכניות למשפחות ולאזרחים ותיקים ולא התכניות שהן עוד שלוש תכניות לנוער.

<איריס פלורנטין: יש לנו תכניות לנוער גם בחסות הנוער שהם שירותים פנימייתיים ועוד שלוש תכניות של שירותי המבחן ועוד תכנית של התכנית הלאומית, כך שאני לא נכנסת לזה כרגע.

<איריס פלורנטין: אני נכנסת לתכניות אחרות.

<איריס פלורנטין: הצד הימני של השקף – מיפוי כוח אדם ברשויות המקומיות – אנחנו רוצים לסייע בגיוס כוח אדם יוצא הקהילה רב יותר בשנים הקרובות.

<איריס פלורנטין: זה הצד הימני של השקף.

<איריס פלורנטין: אנחנו נשקיע בזה מאמץ ניכר בשנה הגאה.

<איריס פלורנטין: הצד השמאלי, ארבעה צדדים שמאליים – דיון מול הנציבות לקליטת כוח אדם.

<איריס פלורנטין: אנחנו רוצים לקבל אלינו סטודנטים – לפחות 4 שיסייעו למחוזות לפקח על העבודה ויהיו פרויקטורים על התכנית.

<איריס פלורנטין: הכשרת מדריכי אגף.

<איריס פלורנטין: כמו שאנחנו רוצים לקלוט באגף כמו שיש לנו מדריכים בשירותים של מש"ה, שהם מדורגים כרגע בדירוג הנמוך ביותר של כוח אדם.

<איריס פלורנטין: אנחנו רוצים לקלוט אותם בתכניות של מדריכים מוסמכים ובאמצעות זה להעלות את הדרגה שלהם.

<איריס פלורנטין: קליטת 150 משפחות במסגרת נושמים לרווחה.

<איריס פלורנטין: תכנית נושמים לרווחה היא תכנית לטיפול בעוני.

<איריס פלורנטין: דרך אגב, היום הייתה כתבה על התכנית הזאת בתקשורת, כתבה מאד אוהדת.

<איריס פלורנטין: מדובר בתכנית אוניברסאלית.

<איריס פלורנטין: נקלטו כבר בשנה האחרונה - לא המתנו לתכנית – 150 יוצאי הקהילה ואנחנו נמשיך לקלוט בשנים הקרובות.

<איריס פלורנטין: במקביל תכנית נוספת שהיא אוניברסאלית – משפחה בשביל הצמיחה.

<איריס פלורנטין: תכנית למניעת הוצאת ילדים מהבית והחזרת ילדים מהפנימיות.

<איריס פלורנטין: תכנית שיצאה לדרך עכשיו.

<איריס פלורנטין: גם שם אנחנו נקלוט יוצאי הקהילה ביישובים, עם היציאה עכשיו לדרך.

<איריס פלורנטין: התחלנו עכשיו.

<איריס פלורנטין: זה הסוף.

<איריס פלורנטין: תודה.

<איריס פלורנטין: אני פתוחה לשאלות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני חושב שכדאי לשמוע וכל אחד ירשום את השאלות.

אברהם נגוסה: כדאי לנו לשמוע ברצף, כיוון שבשעה 11:00 אנחנו צריכים לנעול את הישיבה.

אברהם נגוסה: נשמע ברצף את העדכון ממשרדי הממשלה ואז נתייחס לשאלות, אלא אם כן לחברי הכנסת שמשתתפים תינתן עדיפות.

דב חנין: תודה אדוני יושב הראש.

דב חנין: אני פשוט רוצה להקדים את ההערה שלי למצגות או להתייחסויות של המשרדים האחרים, כי אני מסתכל על המצגת הזאת ויש לי איזו שהיא הערה שאולי תסייע להמשך הדיון הזה.

דב חנין: קודם כל הדיון הזה הוא מאד מאד חשוב.

דב חנין: הבעיה הגדולה שאנחנו מכירים אותה, היא שישנן החלטות ולפעמים אפילו החלטות טובות, אבל התמונה בשטח לא משתנה, לפחות היא לא משתנה מספיק; והתוצאה היא תסכול שהולך וגדל בקרב ציבור יוצאי אתיופיה ואי אמון שהולך וגדל.

דב חנין: זו המציאות שאנחנו מתמודדים איתה ולכן הישיבה הזאת, שאתה מקיים, אדוני יושב הראש, כל כך חשובה בניסיון שלנו ככנסת לבצע מעקב ובקרה אחרי המקום שבו משרדי הממשלה עומדים ביחס להתקדמות שאנחנו היינו רוצים לראות.

דב חנין: ופה ההערה שלי למצגת שאנחנו הצגנו.

דב חנין: קודם כל גברתי, כמובן תודה על הנתונים וההערה היא לא הערה אישית, אלא הערה שנועדה אולי לעזור לכם לראות מה אנחנו בעצם צריכים.

דב חנין: גברתי נתנה לנו תמונה של התהליך.

דב חנין: אני חייב להגיד שהתהליך פחות מעניין אותנו ככנסת.

דב חנין: אנחנו הרי לא ננהל את משרד הרווחה, אנחנו גם לא יודעים לנהל את משרד הרווחה, אין לנו יומרה כזאת.

דב חנין: אנחנו לא נדע להגיד ולייעץ לכם באיזו צורה אתם צריכים לנהל את התהליך.

דב חנין: אנחנו מאד מעוניינים להבין איפה התהליך שלכם, שאתם חושבים שהוא התהליך הנכון, איפה הוא עומד מול התוצאות.

דב חנין: הרי בסופו של דבר – הציג את זה יושב ראש הוועדה בפתיחת הדיון – יש החלטה שקובעת בעצם יעדים ואנחנו חייבים להבין איך אתם רואים את העמידה שלכם ביעדים.

דב חנין: זו השאלה שמעניינת אותנו.

דב חנין: אתם תחליטו מה הוא התהליך הארגוני הנכון.

דב חנין: צריך להקים צוות כזה, צריך להקים צוות אחר.

דב חנין: אנחנו לא נחליט במקומכם.

דב חנין: אנחנו מעוניינים שאתם תחליטו על הצורה התהליכית הכי נכונה כדי לקדם אותנו למטרות שאנחנו רוצים להגיע אליהן.

דב חנין: ומבחינה זו דווקא, אני חייב לומר לך שלמרות הנתונים שאת הצגת, אני לא הצלחתי להבין תשובה לשאלה שהציג יושב ראש הוועדה.

דב חנין: אני לא הצלחתי להבין האם באופן העבודה שאתם כרגע נמצאים, אתם באמת נמצאים בתהליך של התקדמות ליעדים המספריים המאד ברורים שנקבעו בהחלטה, ואם יש עם זה איזו שהיא בעיה, איפה הבעיה נמצאת, ואם אין עם זה בעיה ואנחנו כן מתקדמים לכיוון הנכון – מה עוד צריך לעשות כדי שלא יקרו תקלות בדרך.

דב חנין: זה מה שמעניין אותנו.

דב חנין: אחר כך, ברמה התהליכית, אתם תחליטו באיזו צרוה הכי נכון להתארגן לקראת הדבר הזה.

דב חנין: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

<איריס פלורנטין: אם יורשה לי, רק כדי להבהיר משהו לגבי המצגת.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: השאלה היא גם לאלה שיציגו בעתיד, שצריכים להתייחס למה שחבר הכנסת דב חנין שאל בשאלה הזו.

<איריס פלורנטין: אני רוצה לענות.

<איריס פלורנטין: אנחנו ממש בכיוון, כי יש לי אבני דרך.

<איריס פלורנטין: בתוך אבני הדרך יש את התהליך.

<איריס פלורנטין: אני צריכה להעמיד תהליך ומנגנון כדי שהוא יפעל.

<איריס פלורנטין: ואם יש לי כרגע רשימת אנשים שכבר מתחילים לראיין אותם מול אבני הדרך שאני שמתי, בוודאי שאין לי תוצאות.

<איריס פלורנטין: אני לא יכולה להגיד מי השלב - - -, אני אגיד את זה בהמשך, אבל זה לא באבני הדרך שלי לשנה הזאת.

אברהם נגוסה: כמה כסף מתוך הכסף שהוקצב לכם כבר פיזרתם או חילקתם בשטח, כדי שיתחילו את התכנית.

<איריס פלורנטין: פיזרנו את הכל.

<איריס פלורנטין: במאי כל הכסף יצא לשטח.

אברהם נגוסה: הכל?

<איריס פלורנטין: כל הכסף בשטח, בוודאי.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: ואתם בדקתם אם יש תכנית בשטח שפועלת?

אברהם נגוסה: כי אני הייתי בכמה ערים ואמרו לי - שמענו בתקשורת.

אברהם נגוסה: לא הגיע הכסף.

אברהם נגוסה: אני צריך - - -

<איריס פלורנטין: אנחנו פועלים כל הזמן.

<איריס פלורנטין: דפני, שיושבת לצידי, הולכת לשטח כל הזמן.

<איריס פלורנטין: בהחלט כן.

דב חנין: אולי לא לאותו שטח.

דב חנין: יש הרבה שטחים, אז אולי זה לא לאותו מקום.

אברהם נגוסה: טוב, אוקיי.

אברהם נגוסה: אז אני חושב שאנחנו נתכנס לדיון.

אברהם נגוסה: נשמע את הדיווח והעדכונים של המשרדים.

אברהם נגוסה: אני מבקש שכל אחד ירשום את השאלות שלו ואז נקיים דיון לאחר הסקירה.

אברהם נגוסה: בבקשה, משרד הביטחון, גברת דליה ינקו.

<דליה ינקו: מכובדי כולם, אני ברשותכם רק אציין שאנחנו במצגת שלנו – א' זה ככה מתחבר לי לדברים שחבר הכנסת חנין אמר – פחות אולי נצלול – אלא אם כן נתבקש – לנתונים, מספרים ותהליכים, כי באמת מוצגת כאן תכנית עבודה שהיא רחבה ומקיפה לתהליכים שאנחנו רוצים כמובן להשפיע, אבל מה שאנחנו בנינו לעצמנו בתוך שולחן הביטחון הוא, שבעצם אנחנו עובדים על שלושה דברים שונים שעושים את השלם.

<דליה ינקו: אחד מהם הוא כל תהליכי ההכנה לשירות.

<דליה ינקו: השני הוא תהליכי השירות בצה"ל, שנמצא איתנו כאן רח"ט תומכ"א, והוא תיכף יציג את הדברים; ולאחר מכן ההכנה לשחרור – כל ההכנה לשחרור.

<דליה ינקו: נמצאת כאן נציגת אגף חיילים משוחררים וגם כאן

<דליה ינקו: אם נידרש אז נדע לתת תשובות.

<דליה ינקו: בגדול אנחנו נאמר שבתכנית שלנו, אני חושבת שהשינוי הכי הכי גדול, שעליו אנחנו מדברים, הוא קודם כל העובדה שאחרי הרבה מאד שנים שאידיאולוגית חשבנו וחשבו גם המערכות הצבאיות וגם תכניות ההכנה לשחרור, שהתכנית המבדלות נתנו איזה שהוא מענה שהיה מענה לטפל יותר בפרט.

<דליה ינקו: הבנו כחלק מהשולחן, שהתהליך המרכזי הכי הכי הכי נדרש, היה – הרבה מאד לפעמים בניגוד לגורמים מקצועיים שידעו להציג נתונים אחרים על טובת התכניות המבדלות – אבל השינוי הכי נדרש מבחינתנו היה ביטול כלל התכניות המבדלות – גם בתוך השירות הצבאי, כמובן בתוך תהליכי ההכנה, וכמובן בתוך תהליכי ההכנה לשחרור, לא פחות.

<דליה ינקו: כל התכניות המבדלות, למעט קורס אחד, שכרגע רח"ט תומכ"א יתייחס אליו, מתבצע זו שנתו האחרונה וגם הוא על פי התכנית המאושרת, כל התכניות המבדלות בוטלו ובעצם אנחנו בונים תכניות שהן תכניות כמובן מטפלות בפרט על פי הצורך שלו, הרצון שלו, שזה בעיני הכי חשוב וכל השאר זה כמובן קבוצות מעורבות.

<דליה ינקו: אנחנו מדברים כאן הרבה מאד על הרחבת תהליכי ההכנה לשירות ומתן מענה לפרט בשלבי ההכנה, כדי באמת לתת לו להתפנות לשירות הצבאי נטו תוך כדי השירות ועל השירות ירחיבו תיכף נציגי צה"ל.

<דליה ינקו: צה"ל יציג את שינוי שיטות כלי הניהול והאיתור וכמובן כל תהליכי ההכנה לשחרור, שגם שם אנחנו עושים איזו שהיא עבודה אחרת.

<דליה ינקו: צה"ל יציג את כל הסנוניות הראשונות של השינוי.

<דליה ינקו: אני אגיד בגדול שאנחנו, במסגרת ההכנה לשירות, בעשר רשויות העמדנו עשרה רכזים של תכנית.

<דליה ינקו: זינוק בעלייה, שאנחנו שותפים לה מספר משרדים, ובתכנית הזאת אנחנו נותנים מענה לפרט ולהורים שלו, שמבקשים מידע, שמבקשים איזו שהיא סוג של חוויה צבאית ויותר, ובעצם אנחנו מוצאים.

<דליה ינקו: כאן דרך אגב אין כמובן שום כפייה על הפעילות.

<דליה ינקו: כל הפעילות היא טיפול פרטני, שהפרט מגיע, מבקש ליווי בכל תהליכי ההכנה ואנחנו מוצאים כאן באמת טיפול מאד מיטבי לאורך השנה באנשים האלה, כולל הרבה מאד עבודה מול הורים.

<דליה ינקו: הורים פשוט מבקשים מאיתנו יותר ויותר מפגשים, גם ערבי הורים, גם סיורים בבסיסים, באמת יותר כדי להיחשף, כי רמת המידע והנגישות למידע הייתה מאד חסרה שם.

<דליה ינקו: ברשותכם - הבנתי שנשאלה שאלה לגבי ועדת היישום – אני אומר לגבי זה התייחסות ואני אעביר לשותפים שלי לשולחן את ההתייחסות לעניין.

<דליה ינקו: ועדת היישום של התכנית אכן נבחרה.

<דליה ינקו: היא ישבה לפני חצי שנה, הגדירה לעצמה, כמו שהגדרנו כולנו, מה התכנית, מה המדדים ומה בעיקר התהליכים כדי לעמוד ביעדים של התכנית.

<דליה ינקו: ועדת היישום נפגשה אחרי חצי שנה, לפני כמספר שבועות.

<דליה ינקו: ישבנו בוועדה הזאת, ועדה שמעורבת עם כל מי שהיה שותף בתוך השולחן, כולל נציגי ציבור ובחנו דבר דבר בכל תהליך שכרגע הצגתי, מה עשינו עד כאן.

<דליה ינקו: גם ברמת המידע של הנתונים בכל יישוב, בכמה תלמידים נגענו, בכמה הורים, בתוך הצבא, כל התהליכים שקרו.

<דליה ינקו: עשינו את ועדת היישום, פגשנו את כל הנתונים, למדנו מזה וכמובן קבענו להיפגש תוך מספר חודשים שוב.

<דליה ינקו: הוועדה בהחלט מטפלת גם בשוטף כמובן, במעקב אחרי ביצוע התכנית שהנחנו על השולחן.

<דליה ינקו: אני ברשות

<דליה ינקו: כם אשמח אם נציגי צה"ל, כמובן שותפינו למשימה, יציגו את השינויים שם, שבעיני הם מאד בולטים ונכון יהיה לשמוע אותם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ערן שני: בוקר טוב לכולם.

<ערן שני: כמו שאמרה דליה ממשרד הביטחון, אנחנו ביטלנו למעשה - - -

דב חנין: רק אדוני, למען הפרוטוקול, תציג את עצמך ואת תפקידך.

<ערן שני: שמי ערן שני, אני מפקד מיטב, מי שמכיר אולי את היחידה בשם בקו"ם.

<ערן שני: אני מפקד הבקו"ם ובעוד כמה ימים אני הולך להיות ראש חטיבת התכנון באכ"א.

<ערן שני: לגבי התכניות המבדלות, אנחנו ביטלנו את כלל התכניות המבדלות, ובכך למשל תכנית שמיסדנו בזמנו, של הכנת יוצאי אתיופיה ליחידות השדה וכו'.

<ערן שני: התכנית היחידה שכרגע נשארה, שהיא עדיין תכנית מבדלת, קורס אמיר, זו תכנית שאנחנו נבטל אותה במהלך השנה הבאה.

<ערן שני: צריך להגיד שאנחנו מבטלים אותה במהלך השנה הבאה, כי אנחנו בינתיים בונים קורס אחר שהוא קורס שיקנה כלים לחיילים שזקוקים לכך, ללא שום קשר למוצאם.

<ערן שני: חיילים שמגיעים לצבא פחות בשלים, פחות מוכנים, ולא משנה כרגע מה מוצאם ומה עדתם.

אברהם נגוסה: התכנית החדשה היא תכנית משלבת?

<ערן שני: התכנית החדשה היא תכנית משלבת ולא תכנית מבדלת.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<ערן שני: את קורס אמיר אנחנו נבטל במהלך השנה הבאה.

<ירון יחיאס: אבל אמרתם השנה.

<ירון יחיאס: היינו בדיון של משרד הביטחון ואמרתם ש - - -

אברהם נגוסה: רגע, ירון, בוא תרשום את השאלה שלך.

אברהם נגוסה: תהיה התייחסות.

אברהם נגוסה: אני אמרתי מההתחלה שרק לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה הזאת.

אברהם נגוסה: אני אמרתי למשתתפים – תיקחו נייר ועט ותרשמו ויהיה זמן לשאלות.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ערן שני: אנחנו התחייבנו לבטל את הקורסים המבדלים, אנחנו עומדים בזה.

<ערן שני: ביטלנו את כולם.

<ערן שני: את קורס אמיר אנחנו נבטל במהלך השנה הבאה.

<ערן שני: לגבי תכניות ההכנה לצה"ל, דליה דיברה על זה, אז אני לא ארחיב.

<ערן שני: אני רוצה להגיד מילה על שיטת המיון והאיתור לצה"ל.

<ערן שני: אנחנו בבחינה עמוקה של כל שיטת המיון לצבא ובתוך כך כל כלי המיון המסורתיים שיש לנו.

<ערן שני: זה לא קשור כרגע למוצא כזה או אחר.

<ערן שני: אנחנו מסתכלים רחב ושואלים את עצמנו האם כלי המיון שיש היום ברשות צה"ל, הם כלים מספקים ובכך הדפ"ר, ציון ההשכלה וכל הכלים המסורתיים שאנחנו בודקים איתם עד היום.

<ערן שני: למשל יש כלים נוספים שאנחנו בוחנים אותם, כמו סוגיות של אינטליגנציה רגשית ומאפיינים תרבותיים.

<ערן שני: זה הליך שנמצא בעבודה עמוקה ומתקדמת ואני בטוח שהוא גם ישפיע על האופן שבו אנחנו ממיינים אנשים לצה"ל.

<ערן שני: לגבי פוטנציאל פיקוד לקצונה, אנחנו הקמנו ועדה שאמורה בסופו של עניין לוודא שיש יותר קצינים יוצאי אתיופיה.

<ערן שני: הוועדה הזאת למשל מסתכלת על מיצוי מזרוע לזרוע.

<ערן שני: למשל מישהו שנמצא בחיל האוויר ולא יוצא לקורס קצינים, יוכל להיות קצין אולי בזרוע אחרת.

<ערן שני: זה כבר קורה, זה לא איזה משהו עתידי.

<ערן שני: הוועדה הזאת כבר יצאה לדרך ואנחנו מסתכלים על זה מעת לעת ואנחנו רואים באמת עליה במיצוי של יוצאי אתיופיה לתפקידי קצונה בצה"ל.

<ערן שני: אנחנו כבר רואים עלייה באיתור למסלולי האיכות של הצבא.

<ערן שני: אנחנו רואים עלייה של 40% במהלך החודשים האחרונים.

<ערן שני: צריך להגיד גם שאנחנו לא חיכינו לוועדה כזאת או אחרת כדי להתקדם.

<ערן שני: אנחנו התחלנו חלק מהתהליכים כבר לפני הרבה מאד זמן.

<ערן שני: אלה לא תהליכים שמקדמים אותם בשלושה וארבעה חודשים.

<ערן שני: אלה תהליכים שיש להם בסיס עמוק, את חלקם התחלנו לפני הרבה מאד זמן ואנחנו רואים את התוצאות כבר עכשיו.

<ערן שני: למשל כמו שאמרתי, 40% של עלייה במסלולי האיתור לצה"ל.

<ערן שני: אנחנו רואים עלייה בקבלה למסלול העתודה האקדמית.

<ערן שני: עוד מעט אני אראה גם את המספרים.

<ערן שני: ואנחנו גם רואים ירידה ממשית בליקויי השירות – בנפקדויות ועריקויות.

<ערן שני: אם אנחנו מסתכלים רגע על הנתונים, אנחנו רואים גם ירידה של 8% בנשר.

<ערן שני: נשר - רק למען הפרוטוקול - אנשים שלא מסיימים שירות צבאי בדרך הטבע.

<ערן שני: אז אנחנו רואים כבר ירידה של 8%.

<ערן שני: 8% אגב זה ירידה משמעותית מאד.

<ערן שני: אנחנו רואים גידול משמעותי בשיעור הגיוס של הנשים – 7.3% בשיעור הגיוס של הנשים לצה"ל.

<ערן שני: אנחנו רואים עלייה בנתוני האיכות של הנשים.

<ערן שני: נתוני האיכות, צריך להגיד, בסרגל הנוכחי – קב"א, דפ"ר – זה נתוני האיכות שאנחנו בודקים אותם היום.

<ערן שני: אנחנו רואים עלייה בנתוני האיכות וירידה בלקויי השירות של 6%.

<ערן שני: אנחנו רואים גידול של 8.5% באיתור לעתודה, וכמו שאמרתי קודם, עלייה של 40% באיתור, למקצועות של טרם הגיוס.

<ערן שני: צריך להגיד שאלה המקצועות היותר אטרקטיביים בצה"ל, המקצועות שדורשים עיון קדם צבאי, ואנחנו רואים פה עלייה מאד משמעותית.

<ערן שני: אני רוצה להגיד עוד מילה אחת לגבי טיפול הת"ש ושינויים שעשינו.

<ערן שני: אנחנו באופן מסורתי, מתוך כוונה לקדם ולחזק את האוכלוסייה, בידלנו את האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה בטיפול ת"ש שהייתי קורא לו טיפול ת"ש מחבק.

<ערן שני: אנחנו החלטנו לעשות פה כמה שינויים.

<ערן שני: אני אתן פה איזה שתיים-שלוש דוגמאות.

<ערן שני: למשל, אנחנו סיכמנו בזמנו שחייל יוצא אתיופיה יהיה לו יום סידורים, ונוצר מצב אבסורדי שחייל יוצא אתיופיה יש לו יום סידורים כדי לסדר רגע את ענייניו בבית, כשחייל אחר שזקוק לזה – לא מקבל יום סידורים.

<ערן שני: אז אנחנו החלטנו שכולם יקבלו יום סידורים, זאת אומרת על פי שיקול דעת הת"ש והמפקדים.

<ערן שני: כל מי שצריכים סידורים – יקבלו יום סידורים, בין אם הוא חייל יוצא אתיופיה ובן אם הוא חייל שאינו יוצא אתיופיה.

<ערן שני: אם הוא צריך יום סידורים – הוא יקבל יום סידורים.

<ערן שני: הגדרת אוכלוסייה ייחודית: אנחנו הגדרנו במשך הרבה זמן, במשך הרבה שנים, שחייל יוצא אתיופיה הוא אוכלוסייה ייחודית וממוקדמת.

<ערן שני: אנחנו ביטלנו את הדבר הזה.

<ערן שני: אוכלוסייה ייחודית תוגדר מי שיענה על הקריטריון של אוכלוסייה ייחודית.

<ערן שני: מי שזקוק להיקרא אוכלוסייה ייחודית – בין אם הוא חייל יוצא אתיופיה ובין אם הוא חייל אחר, שנולד בארץ וכו' וכו'.

<ערן שני: אם הוא זקוק להיות מבודל ומובחן ולהיקרא אוכלוסייה ייחודית – הוא ייקרא אוכלוסייה ייחודית, כדי שנדע למקד אותו ולטפל בו.

<ערן שני: למשל במיטב - ביחידה שאחראית על השיבוץ והמיון בצה"ל - זו היחידה שאני מפקד עליה - הייתה החלטה במשך הרבה מאד זמן, שחייל שהוא יוצא אתיופיה ייקרא באופן אוטומטי ללשכת הגיוס לאחר הצו הראשון, לבירור הת"ש ולבירור הפרט בבית, כדי לראות מה קורה, מה הוא צריך, למה הוא זקוק.

<ערן שני: ולמען האמת, לא כולם צריכים את זה ולא כולם זקוקים לזה ואנחנו סיכמנו שבצו הראשון, ביום שבו מועמד לשירות ביטחון מגיע לצו הראשון ורואה את המאבחנת שמראיינת אותו, המאבחנת תשאל – היא אגב שואלת את כולם – אם יש מישהו - - -

אברהם נגוסה: בוא תסכם.

<ערן שני: זו השורה התחתונה.

<ערן שני: ואם יש מישהו שזקוק לטיפול פרט, הוא ייקרא למפגש המשך בלשכת הגיוס, בין אם הוא חייל יוצא אתיופיה, משל"ב יוצא אתיופיה, ובין אם לא.

<ערן שני: השורה התחתונה, כבוד יושב הראש: כמו שאמרתי קודם, אנחנו ביטלנו את כל הפעילויות המבדלות ואנחנו מסתכלים.

<ערן שני: כשאנחנו מסתכלים על התוצאות אנחנו רואים כרגע תוצאות חיוביות, שלדעתי המגמות האלה רק ילכו יתחזקו.

<ערן שני: תודה.

דב חנין: שאלה אחת, ברשותך, אדוני ישוב הראש.

דב חנין: אדוני התייחס בצדק לצורך לבחון מחדש את הליכי המיון והסינון הפנימיים בצבא.

דב חנין: ואני אומר מבלי להיכנס לתוך הנושא הזה, שזה כלי – נקרא לזה – של סלקציה חברתית מאד מאד משמעותית בחברה שלהם.

דב חנין: בצד אדוני אומר – זה לא תהליך של שלושה חודשים, אין לנו מחשבה כזאת בכלל.

דב חנין: אתם התחלתם את התהליך, אתה אומר, עוד כולם.

דב חנין: יש לכם איזו שהיא הערכה מתי אתם תוכלו לבוא אלינו לכנסת ולהגיד לנו – אנחנו שינינו את מתכונת ההערכה הקיימת?

דב חנין: כי מתכונת ההערכה הקיימת – מה לעשות – כן מסמנת אנשים לפי המקום החברתי שממנו הם באו, כולל המקום העדתי שממנו הם באו.

<ערן שני: אני אענה לך למה זה ייקח הרבה זמן.

<ערן שני: כי לפני שאנחנו משנים כלים של כלי מיון, אנחנו צריכים לוודא שיש להם תוקף והם ומהימנות, כדי לראות שאנחנו לא עושים נזקים לצה"ל.

דב חנין: מאה אחוז.

דב חנין: הערכת זמן?

<ערן שני: תראה, כיוונים לאן אנחנו הולכים, אנחנו יכולים להציג כבר עכשיו.

<ערן שני: מה הם הכיוונים, מה הם השינויים שאותם אנחנו בוחנים.

<ערן שני: את זה אין בעיה לעשות.

<ערן שני: מה שינינו – זה יכול לקחת גם שנתיים-שלוש.

<ערן שני: אני אתן לך דוגמא אחת.

<ערן שני: אנחנו החלטנו למשל שאנחנו בספטמבר הקרוב יוצאים לפיילוט שבו אנחנו נראיין את כל הנשים בלשכת הגיוס.

<ערן שני: היום נשים לא עוברות ראיון בלשכת גיוס, רק גברים.

<ערן שני: למה?

<ערן שני: עניין מסורתי, לא ניכנס אליו פה, זה ועדה אחר.

<ערן שני: זה דיון מאד מקצועי.

<ערן שני: אנחנו יוצאים לפיילוט שבו אנחנו מראיינים את כל הנשים שבאות ללשכת הגיוס.

<ערן שני: זה פיילוט.

<ערן שני: אנחנו נצטרך לקחת את הדבר הזה ולהסתכל מה זה עשה.

<ערן שני: נצטרך להסתכל ונצטרך לקחת על פני שנתון וללמוד את התוצאות שלו.

<ערן שני: זו דוגמא אחת וכאלה יש עוד הרבה מאד דוגמאות שאנחנו נצטרך לבחון אותן לאורך זמן ולראות איך הן השפיעו.

<ערן שני: כיוונים, נדע להציג מהר.

אברהם נגוסה: בוא תזרוק את הערכת הזמן, אם יש לך.

אברהם נגוסה: אם אין לך, אז לא.

<ערן שני: אני חושב שאנחנו נדע בעוד שנתיים להגיד מה הם הכיוונים.

דב חנין: בעוד שנתיים תדעו להגיד מה הם?

<ערן שני: לא, בעוד שנתיים נדע להגיד מה אנחנו הולכים לשנות במיידי, כי ראינו במחקר של שנה או שנתיים שהתוקף והמהימנות של הכלי הוא גבוה ואפשר לשנות את הכלים.

<ערן שני: אני יכול להציג כבר מחר בבוקר מה הם הכיוונים שאותם אנחנו מתכוונים לבדוק, איזה פיילוטים אנחנו מתכוונים לעשות.

<ערן שני: אבל אנחנו צריכים לנהוג באחריות ולראות שאנחנו לא עושים נזקים בשינוי שיטת המיון בצה"ל.

אברהם נגוסה: מתי אני לא אראה את האוטובוסים שממלאים בבקו"ם רק את יוצאי אתיופיה ומובילים אותם לתכניות האלה?

אברהם נגוסה: מתי זה ייפסק?

<ערן שני: כבוד יושב הראש, אמרתי קודם ואני אחדד את זה.

<ערן שני: אין כאלה דברים היום למעט קורס אמיר.

<ערן שני: קורס אמיר הוא הקורס היחידי שהוא קורס מבדל.

<ערן שני: אנחנו במהלך שנת 2017 מבטלים את קורס אמיר.

<ערן שני: זאת כבר החלטה.

<ערן שני: בסדר?

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אוקיי, תודה.

<קרן אוהב ציון: סליחה אדוני יושב הראש, אני רוצה ברשותך להציג את העמדה של הקרן והיחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הביטחון, ממש בשורה.

אברהם נגוסה: לא, אני חושב שלמשרד הביטחון נתנו מספיק זמן.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את המשרדים שכבר קבענו היום לשמוע.

אברהם נגוסה: אני רוצה לעבור למשרד החינוך.

אברהם נגוסה: גברת עירית בירן, סגן מנהלת מינהל פדגוגי, בבקשה.

<עירית בירן: סגן מנהל.

אברהם נגוסה: סגן מנהל?

<עירית בירן: כן.

<עירית בירן: לא נורא, בוקר טוב.

אברהם נגוסה: כתוב לי מנהלת, אז אני קורא מה שכתוב.

אברהם נגוסה: טוב.

<עירית בירן: קודם כל תשובה לשאלה הכללית שלך בקשר לוועדת היישום.

<עירית בירן: ועדת היישום התכנסה אצלנו לפני חודשיים, היו בה 50% בני הקהילה ו-50% אנשי משרד החינוך.

<עירית בירן: אני מאד אתמקד במה עשינו, שהוא חדש, ולא בדברים השוטפים.

<עירית בירן: ערכנו מיפוי בבתי הספר.

<עירית בירן: אנחנו משתמשים בכלי שנקרא תמ"י בית ספרי, שהוא תשתית מידע רשותית שהתפתח בתכנית הלאומית לילדים ונוער 360, ואנחנו לאט לאט מתקדמים ועוברים בין בתי הספר, ממפים את 100% התלמידים של בתי הספר, כדי לראות מה מצב התלמידים ואיך ההתקדמות מתרחשת.

<עירית בירן: התמקדנו בנושא של עבודה בחינוך העל יסודי בתגבור לבגרות, במקצועות שהם בעצם הרבה פעמים בעיה עם כניסה למסלולים איכותיים לאוניברסיטה, כמו אנגלית, מתמטיקה, שפת אם כמובן, אבל זה היה מרכז המאמץ ותיכף אני אתן פירוט יותר גדול.

<עירית בירן: העבודה בקבוצות הן כמובן בקבוצות הטרוגניות.

<עירית בירן: הן יותר עבודה בקבוצות הומוגניות, הן מעורבות.

<עירית בירן: בחינוך הבלתי פורמאלי אנחנו ניכנס ונפרט מה עשינו דברים חדשים וכמובן הכשרת המורים.

<עירית בירן: ערכנו מיפוי של כל החינוך העל יסודי, כי אנחנו חושבים ששם הכי דחוף כרגע, זה השלוש שנים האחרונות – י'-י"א-י"ב – של תלמיד ואם אפשר לתקן משהו במסלול שהוא היה, אז זה הזמן; ומיקדנו עבודה גם בתגבור בתוך מסגרות אחר הצהריים.

<עירית בירן: השנה יש לנו בסביבות 4,000 תלמידים במסגרות אחר הצהריים, בשנה הבאה אנחנו מקווים להגיע ל-8,000 תלמידים.

<עירית בירן: ערכנו עבודה במבצעים לימודיים.

<עירית בירן: זה נקרא תכנית ליב"ם שמופיעה בתכנית שלנו והגיעו בסביבות 500 תלמידים למועד קיץ, לתגבור לקראת בגרות.

<עירית בירן: גם השלמה לכאלה שחסר להם יחידות וגם לתוספת של יחידות, למעבר משלוש לארבע או ארבע לחמש.

<עירית בירן: בימים אלה עובדת קבוצה במועד השלישי, זה שנה ראשונה של הקבוצה.

<עירית בירן: היא מאד גדולה, מאד יפה, בסביבות 300 תלמידים שהגיעו לתגבורי המועד השלישי.

<עירית בירן: גם ילדים שהם בפנימיות, דרך עבודה עם מנהלי בתי הספר, הופנו לעבודה במועד השלישי לרשויות המקומיות, שזה מאד תורם.

<עירית בירן: תכניות המצוינות – למרות שהמשאבים הגיעו קצת מאוחר לתחילת שנת הלימודים, כי תכניות המצוינות מתחילות בספטמבר והכספים הגיעו יותר מאוחר – תגברנו בכל זאת.

<עירית בירן: בחלק מהמרכזים יש לנו קידום כבר של תלמידים בתכניות המצוינות.

<עירית בירן: נושא הכשרת המורים: בשש המכללות שנכנסו לתכנית, כרגע לומדים בשלב הזה 220 סטודנטים.

<עירית בירן: לקראת השמה, בקיץ הזה, כרגע בימים אלה יש 76 בוגרים, שבהשמה לכניסה לעבודה בתוך מערכת החינוך.

<עירית בירן: אני מקווה שנוכל לדווח בפגישה הבאה לכמה בתי ספר, כמה אנשים באמת בפועל נכנסו לעבודה.

<עירית בירן: יש עבודה פרטנית מול האנשים.

<עירית בירן: ובחינוך הבלתי פורמאלי למכינות הקדם צבאיות, יש בסביבות 80 תלמידים במכינות.

<עירית בירן: בשנת שירות יש קבוצה יותר קטנה שגם הצטרפה ואנחנו מקווים שבשנת הלימודים הבאה נוכל לדווח לכם על גידול עד 200 תלמידים לכל אחד מהסעיפים.

אברהם נגוסה: מה עם המדיניות בעניין הבידול?

<עירית בירן: הוצאנו חוזר מנכ"ל בנושא של הבידול.

<עירית בירן: סרקנו את כל התכניות המבדלות.

<עירית בירן: חלק הפסקנו, חלק ערבבנו לתכניות אחרות, כדי שהילדים יהיו בתמהיל מעורב עם תלמידים אחרים, לאו דווקא בני הקהילה בנפרד.

<עירית בירן: נשאר אישור חריג לתכנית אחת קטנה במט"ח, שאנחנו עושים הכנה לעבודה בתקשורת.

<עירית בירן: היא מסתיימת היום – זה העיתונאים העתידיים שלנו.

<עירית בירן: היא מסתיימת היום.

<עירית בירן: בשנה הבאה תיכנס קבוצה שתעבוד כבר – אני מקווה – עם קצת יותר הטרוגניות.

<עירית בירן: כל התכניות בעצם עברו סריקה ושינוי.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: בעניין של האגפים – יש שינוי או עדיין הם מרוכזים באגף קליטת העלייה?

<עירית בירן: הסיבה שאני מדווחת ולא מאיה שיושבת על ידי, היא כי האחריות היא במינהל הפדגוגי על אגפי הגיל.

<עירית בירן: כל אגף גיל קיבל גם את הרשימות וגם את הנתונים וגם את התקציבים היעודים וכל אגף מטפל באוכלוסייה שלו, יחד כמובן הטרוגני, אבל עם הסתכלות שבאמת הילדים מקבלים את הטיפול המיוחד, שצריך לראות שכל ילד מקבל את מה שמגיע לו.

אברהם נגוסה: הכשרת 300 מורים?

<אורנה שץ אופנהיימר: לגבי הכשרת מורים - - -

אברהם נגוסה: תציגי את עצמך.

<אורנה שץ אופנהיימר: אני ד"ר אורנה שץ אופנהיימר, עוסקת בהכשרת מורים ובהשמתם.

<אורנה שץ אופנהיימר: שני האגפים האלה הם שני האגפים שונים.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו קיבלנו תקציב של 4 מיליון שקלים מתוך ה-192, אבל עושים עבודה חשובה.

<אורנה שץ אופנהיימר: השנה כבר הוספנו שתי מכללות להוראה, שהצטרפו לתכניות הקיימות אצלנו.

<אורנה שץ אופנהיימר: אלה תכניות לא מבדלות.

<אורנה שץ אופנהיימר: כל הסטודנטים לומדים יחד, אבל אנחנו נותנים דגשים לבקשות, תגבורים – הן במורשת יהדות אתיופיה, הן בצרכים אקדמיים, מי שרוצה ומי שצריך ללמידה אקדמית, והן בתחום של חונכויות אישיות.

<אורנה שץ אופנהיימר: הכל על פי בקשה, לא מותנה מראש.

<אורנה שץ אופנהיימר: השנה, בקיץ הזה אנחנו עוסקים בהשמה של 76 מורים, שזה אמנם נשמע לא הרבה, אבל זו עבודה פרטנית להתאים.

<אורנה שץ אופנהיימר: בשבוע שעבר הייתה לנו ישיבה עם מנהלי המחוזות להשמה.

<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו שעות תוספתיות וכל בן קהילה שמבקש ורוצה, אנחנו מאפשרים שעות תוספתיות להשמה.

<אורנה שץ אופנהיימר: כלומר, הוא יכול לבוא עם שעות, שזה יוצר תמריץ להשמה.

<אורנה שץ אופנהיימר: 8 שעות הוא מקבל.

<אורנה שץ אופנהיימר: סך הכל הוא מקבל כמעט קרוב לחצי משרה, אני לא רוצה להיכנס לפרטים של השעות.

<אורנה שץ אופנהיימר: זה מסייע במיוחד לאלה שהם בוגרים בשנת ההתמחות, כדי שהם יוכלו לקבל רישיון בהוראה, כמו כל מורי ישראל, עובדי ההוראה בישראל.

<אורנה שץ אופנהיימר: כמו כן אנחנו פתחנו בהליך של יצירת תודעה בתוך בתי הספר, בתחום של ההכשרה עוד.

<אורנה שץ אופנהיימר: הקמנו תכנית לצוות מנהלים עמיתים, שהם יסייעו לנו בתהליכי ההשמה ותגבור ההשמה, כי אנחנו עסוקים בזה הרבה מאד.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו חייבים להגיע ליעד של 600 מורים בהתאם לתכנית של הדרך החדשה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציבות המדינה, בבקשה.

אברהם נגוסה: גברת רינה צזנה, בבקשה.

<רינה צזנה: טוב, אז בתכנית שלנו הדגש היה על ייעוד משרות בדגש על אקדמאים, לקלוט לפחות 50 אקדמאים בכל שנה.

<רינה צזנה: נכון לאתמול, מתחילת השנה קלטנו 30 אקדמאים במקצועות אקדמאים, שיכולים להתפתח – חלקם תפקידים יותר בכירים כבר וחלקם יכולים להתפתח בעתיד - - -

אברהם נגוסה: 30 או 31?

אברהם נגוסה: אתמול דיווחתם על 31.

<רינה צזנה: 31.

אברהם נגוסה: אני חשבתי שאחד ירד בלילה אחד.

<רינה צזנה: לא, לא, לא, 31.

<רינה צזנה: והתחלנו לקלוט לפחות 30 סטודנטים.

<רינה צזנה: בקטע הזה קלטנו 13, כשאנחנו קצת מתחת לחצי שהיינו צריכים בחציון הזה.

<רינה צזנה: אנחנו נעשה עוד דחיפה.

<רינה צזנה: אבל לגבי הסטודנטים, ברבעון הראשון של שנת 2017 כבר יוקם מאגר סטודנטים.

<רינה צזנה: המשמעות של זה שהסטודנטים שייקלטו, יוצאי אתיופיה, יוכלו להשתלב אחרי שנה לתקופת עבודה בשירות המדינה, להתמודד על מכרזים פנימיים.

<רינה צזנה: בסך הכל בקליטה ובעמידה של הייצוג ההולם אנחנו עומדים על 1.78 מסך כל עובדי המדינה, שהם יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד הכלכלה, בבקשה.

אברהם נגוסה: הדר וינטר גולן, בבקשה.

<הדר וינטר גולן: שלום.

<הדר וינטר גולן: אני אתחיל וקצת אחזור אחורה בעצם למטרות שדרכן גיבשנו את התכנית.

<הדר וינטר גולן: חשוב לי להגיד, כי לפעמים תחושת הבטן שלנו הייתה שונה וחשוב לי להגיד שהעבודה שעשינו הובילה אותנו לנתונים שהבהירו לנו שבעצם הפער הגדול שבו אנחנו צריכים לטפל, זה פחות שיעורי התעסוקה – כמות האנשים שאינם עובדים, ויותר באיכות התעסוקה.

<הדר וינטר גולן: אפשר לרואת את זה כאן בנתונים, שבעצם פערי השכר בין יוצאי אתיופיה ליתר האוכלוסייה, עומדים על 40%; ומעבר לזה, בגרף השמאלי אתם יכולים לראות שכשמחלקים את זה ממש לסוגי העבודה ומשלחי היד, פה הפער ממש משמעותי, הן בהקשר של אקדמאים וגם בעיקר בנשים, שעובדות בעבודות שהן בלתי מקצועיות.

<הדר וינטר גולן: לכן בעצם יעדי המדיניות שלנו היו גם לשלב את האוכלוסייה בתעסוקה שהיא איכותית והולמת את הכישורים, גם לפתח ולקדם את ההון האנושי; והיבט אחר של זה אבל משמעותי שתורם למטרות האלה, זה להעלות את שיעור היזמות העסקית בקרב האוכלוסייה.

<הדר וינטר גולן: אנחנו שמנו לנו איזה שהוא יעד גדול שאחרי זה פרטנו אותו הכלים שלנו, לטפל ב-3,600 יוצאי אתיופיה.

<הדר וינטר גולן: וכמו שאמרת בראשית הדיון, התקציב שלנו עומד על כ-55 מיליון שקלים.

<הדר וינטר גולן: אז בעצם ארגז הכלים שבנינו משלב כלים גם מזרוע התעסוקה שלנו וגם מזרוע התעשייה שלנו, החל מהכוונה מקצועית, תמריצים למעסיקים, להעסיק עולים ויוצאי אתיופיה בשכר גבוה, הכשרות מקצועיות, עידוד יזמות, כמו שאמרתי, וקידום שוויון הזדמנויות בתעסוקה לאוכלוסייה.

<הדר וינטר גולן: אני אפרט קצת יותר ואני אנסה באמת לשים את הדגש על מה שביקשתם.

<הדר וינטר גולן: אם תרצו אחרי זה חידוד, אז אפשר, אבל בהקשר של הכוונה תעסוקתית, בעצם תכנית למרחב שהתחילה עוד בתכנית החומש הקודמת ולמעשה גם מתארכת וגם מתרחבת בתכנית הנוכחית.

<הדר וינטר גולן: אנחנו הקדמנו את הפתיחה של ארבעה מרכזי הכוון נוספים.

<הדר וינטר גולן: הם יושבים היום בעיקר במרכזי צעירים, בערים שונות, שמצאנו לנכון לפתוח שם את המרכזים.

<הדר וינטר גולן: פתחנו שלושה ובחיפה אנחנו ממש בשלבים לקראת הקמה וגיוס של אותו רכז.

<הדר וינטר גולן: אנחנו כבר עומדים ביעדים טובים מבחינת כמות הצעירים שאנחנו נותנים להם את אותו ייעוד.

<הדר וינטר גולן: חשוב לי כן טיפה לספר על הכלי הזה, כי מבחינתנו הוא כלי מהותי ביישום המטרות שלנו.

<הדר וינטר גולן: אותם מרכזים נותנים שירות שהוא רחב בכל מיני תחומים למי שמגיע, החל ממתן שוברים להכשרות מקצועיות, הכוון תעסוקתי, הכוונה לאקדמיה, איך לשדרג את איכות התעסוקה שלהם, וזה בעצם ליווי אישי שהוא ממש מותאם אישית וברמה מאד גבוהה, וגם ראינו שהתוצאות שלו, כשאנחנו בודקים את זה, הן מצוינות.

<הדר וינטר גולן: אז חשוב לי להגיד שזה כלי שמבחינתנו זה ממש כלי דגל שלנו.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי לשורה האחרונה, ביצוע של 57, בעניין עידוד עסקים קטנים.

<הדר וינטר גולן: אני אספר על כל הכלי הזה.

<הדר וינטר גולן: זה כלי אחר, זה לא הכלי של מרכזי הכוון.

<הדר וינטר גולן: זה הדבר הבא, זה נמצא אצלנו בתכנית לסיוע לעסקים קטנים ובינוניים.

<הדר וינטר גולן: הדבר הראשון שעשינו, אנחנו לקראת סיום של גיוס של שלושה רכזים, שבעצם יעזרו לנו לפנות - ואפשר אולי לעשות פה איזה יישור קו – שעד כה לא טיפלנו באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה אצלנו במשרד, זה היה במשרד העלייה והקליטה ולכן אנחנו גם עדיין בשלבי היערכות, אבל גם בשלבי יישום של הדבר הזה.

<הדר וינטר גולן: אז בעצם אנחנו מגייסים שלושה עובדים, שהם בעצם יהיו אחראים א' להתאים את הכלים.

<הדר וינטר גולן: זה משהו שהתחלנו לעשות.

<הדר וינטר גולן: אולי להגדיל את הסבסוד שאנחנו נותנים בהשתתפות בכלים האלה, וגם ליידע את הציבור שזה קיים ובואו אלינו ואנחנו נסייע לכם.

<הדר וינטר גולן: מה שאפשר כבר להראות על הישג באמת, זה גם כמה מפגשים שכבר ביצענו בשביל ליידע וגם 57 מיפויים עסקיים שכבר נעשו עבור יוצאי אתיופיה.

<הדר וינטר גולן: מה רצית שאני אגיד?

אברהם נגוסה: אני השתתפתי בכנס ארצי ביום ראשון ברחובות, של יזמים לעסקים קטנים.

אברהם נגוסה: אני סיפרתי להם על החלטת הממשלה ואני יודע שלפי חלוקה של התקציב, מתוך 55 מיליון שקלים -8.52 מיליון מיועדים לעידוד עסקים קטנים בקרב הקהילה.

אברהם נגוסה: השאלה שלי כמה פנו אליכם וכמה קיבלו בתחום הזה, עד עכשיו.

אברהם נגוסה: לכן אני אמרתי שרציתי שתבהירי את השורה התחתונה במצגת – האם אנשים קיבלו, או שהם רק בשלב של פנייה.

אברהם נגוסה: אנשים שהשתתפו שם בדיון, חלקם לא שמעו על זה.

אברהם נגוסה: איך אתם מעבירים את המידע לציבור, שיבוא, יפנה, יקבל ויתקדם במטרה?

<הדר וינטר גולן: אז קודם כל זו שאלה נכונה, כי באמת אחד הדברים שאנחנו יודעים שלא יודעים על זה, ולכן באמת עשינו גם את התלושים האלה, וגם אותם רכזים הם בעצם אמורים לדברר במקומות שבהם הם יהיו פרושים.

<הדר וינטר גולן: בהתחלה חשבנו לעשות רכז אחד, החלטנו שלושה כדי באמת שנוכל שיותר אנשים ביותר מקומות בארץ יוכלו להגיד – בואו אלינו, אנחנו יכולים לעזור לכם – כי זה באמת משהו שלא היה.

<הדר וינטר גולן: אז לכן יש לנו איזה שהוא פער בשיווק של הדבר הזה, אבל גם הקצנו לזה תקציב, וכשהוא יתקבל נצא איתו לדרך.

<הדר וינטר גולן: מבחינת כמות של כמה הגיעו וכמה קיבלו, למיטב ידיעתי מי שמגיע מקבל סיוע.

<הדר וינטר גולן: המיפוי העסקי זה שלב יחסית ראשוני.

<הדר וינטר גולן: זה איזה שהוא תהליך שנבנה עם כל אחד שמגיע לקבל ייעוץ.

<הדר וינטר גולן: זה שלב יחסית ראשוני בסיוע שאנחנו נותנים, אבל למיטב ידיעתי מי שמגיע מקבל.

<הדר וינטר גולן: אבל נכון שאחד הדגשים שאנחנו כן שמים עליו דגש זה בעצם להפיץ את זה שיש לנו כלים, הם טובים, הם אמורים לעזור והם בדיוק בשל מודעות ואנחנו רוצים שתבואו.

<הדר וינטר גולן: אנחנו עובדים על זה.

אברהם נגוסה: טוב.

<הדר וינטר גולן: נתקדם.

<הדר וינטר גולן: כלי נוסף שאנחנו שמים עליו דגש זה הכשרה מקצועית.

<הדר וינטר גולן: יש לנו שני כלים מרכזיים שבהם אנחנו מתמקדים פה, אחד זה מה שנקרא שוברים, שאנחנו בעצם נותנים מימון גדול לאותו אזרח, במקרה הזה יוצא אתיופיה, יכול לבחור לאיזו הכשרה מקצועית הוא רוצה ללכת ואנחנו מסייעים לו בסבסוד של הקורס הזה.

<הדר וינטר גולן: אנחנו לחלוטין עומדים פה ביעדים.

<הדר וינטר גולן: ובנוסף לזה אנחנו גם מבטיחים איזה שהוא שינוי באותה הוראת מנכ"ל, כך שהסיוע שניתן יהיה גדול יותר.

<הדר וינטר גולן: זה צפוי להתפרסם, זאת אומרת זה עבר כבר את כל השינויים המבניים אצלנו ומבחינת פרסום משפטי זה בימים הקרובים קורה.

<הדר וינטר גולן: כלי נוסף שאנחנו מאד מאמינים בו, זה מה שנקרא OJT בכיתה במפעל, שזה הכשרה שאותם אנשים עוברים כבר תוך כדי העבודה.

<הדר וינטר גולן: גם פה אנחנו עומדים ביעדים שהבטחנו לעצמנו ויותר.

<הדר וינטר גולן: וגם חשוב לי להגיד שבהקשר הזה אנחנו כל הזמן עובדים על היעדים שלנו, בודקים איפה אנחנו עומדים, ואם צריך לשנות, להגדיל ולהתאים את עצמנו, אז אנחנו גם שם, אבל על פניו זה נראה שאנחנו במקום מאד טוב בהקשר הזה.

<הדר וינטר גולן: תמריצי מעסיקים: אלה שני מסלולים שאנחנו מקדמים וגם בשלבי סיום של אותם מסלולים שאנחנו רוצים להוציא מטעם מרכז השקעות.

<הדר וינטר גולן: זה בעצם סבסוד שכר גבוה שאנחנו נותנים למעסיקים להעסקה של אוכלוסיות מגוונות, בין היתר של יוצאי אתיופיה, שלא היו עד כה אצלנו באותם מסלולים וכרגע הם מוכנסים.

<הדר וינטר גולן: בעצם הכלי הזה חוזר לנקודה שאיתה פתחתי, שהוא מאפשר לנו שדרוג תעסוקתי משמעותי, מכמה סיבות.

<הדר וינטר גולן: קודם כל מדובר בשכר גבוה, שכמו שראיתם זה אחד הפערים הגדולים שאנחנו רוצים להתמודד איתם, ודבר שני זה נותן יציבות.

<הדר וינטר גולן: זו תכנית שנפרשת על פני שנים, כך שאנחנו רואים שעם הזמן זה גם נותן יציבות תעסוקתית, גם בשכר גבוה, גם במקצועות נדרשים.

<הדר וינטר גולן: במקרה הזה זה עוד טרם, שוב, זה עוד מעט ייצא לשטח, אבל אנחנו גם הרחבנו במסלולים האלה את סוגי העבודות והמקצועות שבהם הם יכולים לעבוד, כך שזה גם מגוון, גם איכותי ואנחנו שמים את יהבנו בצורה משמעותית גם על המסלולים האלה.

<הדר וינטר גולן: כנ"ל לגבי קליטה מוקדמת של סטודנטים ממקצועות טכנולוגיים, שגם נדרשים ומשמעותיים ובשכר טוב, של סבסוד שכר לסטודנטים, כולל ליווי של אותם מועסקים כבר במקומות עצמם, שגם את זה אנחנו מסבסדים עבור העסק לחניכה ולשדרוג מקצועי עוד בזמן הלימודים, אחרי שנה של לימודים.

<הדר וינטר גולן: אז אני מקווה שבדיווח הבא נוכל כבר להכריז על הישגים.

<הדר וינטר גולן: זה כמובן נמדד - - -

אברהם נגוסה: כן, זה בסיכום.

<הדר וינטר גולן: דבר אחרון שחשוב לנו להציג גם, זה העבודה של נציבות שוויון הזדמנויות בתעסוקה.

<הדר וינטר גולן: אנחנו הקמנו פורום חשיבה שכולל גם עמותות וגם מגזר עסקי, של להתחיל לחשוב איפה נכון לשים את המשאבים, איך נכון לקדם את זה שלא תהיה אפליה, איפה לעשות את זה, איפה לשים את הדגש.

<הדר וינטר גולן: הפורום כבר התכנס בחודש שעבר ולפי זה אנחנו גם נקצה את המשאבים שלנו ואיפה נוכל לשים אותם.

<הדר וינטר גולן: זהו.

<הדר וינטר גולן: בסך הכל אנחנו עומדים כמעט בכל היעדים שלנו פלוס.

אברהם נגוסה: תודה לנציגת משרד הכלכלה והתעשייה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג המשרד לביטחון פנים, יאיר דרנפלד, בבקשה.

<יאיר דרנפלד: אני רוצה להתחיל דווקא מהמטרה שלנו.

<יאיר דרנפלד: אני אציג ברמה מאד גבוהה את הפירוט של הפעולות שעשה המשרד ובתוכו משטרת ישראל.

<יאיר דרנפלד: אנחנו התחלנו – אני מזכיר לכולם – מוקדם, לפני כשנה, אולי מוקדם מכולם ואנחנו נראה לאן הגענו, גם נבחן התוצאות וגם נראה לאן אנחנו רוצים להגיע.

<יאיר דרנפלד: המשפט הראשון – חיזוק באמון ושיתוף הפעולה.

<יאיר דרנפלד: שם אנחנו נמצאים.

<יאיר דרנפלד: כל התכנית מכוונת לזה.

<יאיר דרנפלד: מה שאני אראה מיד, אני מקווה שישיג את התוצאה הזו.

<יאיר דרנפלד: הדבר הראשון שעליו הסתכלנו הוא החקירה והמשפט.

<יאיר דרנפלד: ביקורת מאד גדולה שהייתה על משטרת ישראל בכל הנוגע לתיקי החקירה, לבדיקת תיקי החקירה.

<יאיר דרנפלד: דבר ראשון שאפשר לומר, ואני מפנה אתכם לשורה השנייה ולשורה הרביעית בשקף הזה, שיש בקרה מאד מאד עמוקה של המשטרה, גם גורמים חיצוניים על התחנות וגם בתוך התחנות, לגבי פתיחת תיקי החקירה, לגבי ההיקף שלהם.

<יאיר דרנפלד: הדבר הזה התחיל בשנה שעברה.

<יאיר דרנפלד: אפשר להתרשם פה מההיקפים של התיקים שנבדקו.

<יאיר דרנפלד: הדבר השני שנאמר, שלא ניתנה הזדמנות מתאימה לאנשים א' להגיש תלונות כנגד השוטרים, וב' לקבל משוב לגבי מה נעשה עם הבירור של התלונה שלהם.

<יאיר דרנפלד: אז החל מיולי 2015 המשטרה מעדכנת את המתלוננים ובערך מאותו הזמן כל טפסי הנגשת התלונה הונגשו בשפה האמהרית, גם באתר משטרת ישראל וגם בתחנות.

<יאיר דרנפלד: בקשר למה הוא שיתוף הפעולה, אז אנחנו זיהינו 26 תחנות ליבה שהן תחנות שבהן יש ריכוזים של יוצאי אתיופיה ובכל התחנות האלה יש פה סט של פעילויות, החל ממיסוד של קו חם, דרך הרחבת הסיירות להורים, פרויקט צילה והקמה של צוות היגוי של נציגי התחנה עם יוצאי הקהילה.

<יאיר דרנפלד: אנחנו שמנו לעצמנו כיעד להגדיל את מספר המתנדבים מקרב יוצאי הקהילה וזה כבר התחיל.

<יאיר דרנפלד: בכל הנוגע למה שאנחנו קוראים הכשרה תרבותית, רב תרבותית במשטרה, אפשר לומר שהם כל שוטר שמתגייס למשטרת ישראל, עובר מה שנקרא הכשרה רב תרבותית.

<יאיר דרנפלד: אין שוטר שמתגייס היום למשטרה שלא מכיר את המאפיינים של יוצאי אתיופיה, את הייחודיות שלהם.

<יאיר דרנפלד: יתרה מכך, כל השוטרים בכל תחנות הליבה, בכל ה-26, עברו הכשרה רב תרבותית כדי שיכירו את המאפיינים של הקהילה ואנחנו חושבים שיש שינוי דרמטי.

<יאיר דרנפלד: בהקשר לגיוס יוצאי אתיופיה, קודם כל, בלי קשר למועד הדיון הזה, אני שמח לבשר שבשבוע שעבר מונה סגן הנציב הראשון מקרב הקהילה – אברהם מבורך, הוא הולך להיות סגן מפקד תחנת נתניה.

<יאיר דרנפלד: תפקיד מקצועי, חשוב מאין כמוהו, בתחנה שבה יש ריכוז גדול מאד של יוצאי אתיופיה.

<יאיר דרנפלד: אני חייב לומר, המינוי הזה אינו מכיוון שאברהם הוא יוצא הקהילה, אלא בגלל שהוא קצין משטרה מצוין ואני שמח לומר את זה פה.

<יאיר דרנפלד: בהחלט הזדמנות מדהימה.

<יאיר דרנפלד: השקף הבא.

<יאיר דרנפלד: אני מזכיר לכולנו שמחוץ לפעילות של המשטרה ישנה פעילות ענפה מאד של גופי המניעה האזרחיים של המשרד, גם הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, גם עיר ללא אלימות וגם מצילה.

<יאיר דרנפלד: אפשר לראות, אנחנו מוסיפים פה עשרות יישובים בכל תכנית.

<יאיר דרנפלד: התקציב רחב מאד, של 11 מיליון שקלים.

<יאיר דרנפלד: הפעילות כבר החלה.

<יאיר דרנפלד: נעשה כבר מיפוי בכל היישובים.

<יאיר דרנפלד: אנחנו מקווים שבקרוב מאד נשלים את גיוס המתאימים ונתחיל לעבוד.

<יאיר דרנפלד: שלושת השקפים האחרונים שאני אגיד פה, הם בעיני השקפים החשובים, שבשניים מהם כבר אנחנו רואים את המגמה.

<יאיר דרנפלד: בשלישי אני מקווה שתוך ימים ספורים נוכל גם לדבר.

<יאיר דרנפלד: מה שאנחנו רואים פה זה את התיקים לחשודים מקרב יוצאי אתיופיה.

<יאיר דרנפלד: אנחנו כבר רואים שישנה ירידה משמעותית מאד בהיקף התיקים, כבר עכשיו.

<יאיר דרנפלד: אנחנו מדברים פה גם על ירידה בקטינים וגם על ירידה בבגירים, ירידה משמעותית מאד.

<יאיר דרנפלד: בשקף הזה אנחנו מראים את תיקי הנוער.

<יאיר דרנפלד: אנחנו משווים ממאי 2014, מאי 2015 והתקופה הנוכחית.

<יאיר דרנפלד: אנחנו רואים ירידה של 5%.

<יאיר דרנפלד: אנחנו חושבים שבשביל השנה הראשונה של התכנית זו ירידה מאד גדולה.

<יאיר דרנפלד: אנחנו מקווים שהיא תמשיך.

<יאיר דרנפלד: הנה, רואים את כל הפעילויות שהצבענו עליהן פה.

<יאיר דרנפלד: השקף האחרון: בימים אלה המשטרה מסיימת את הפעימה השנייה של הסקר שלה לגבי אמון הקהילה במשטרה.

<יאיר דרנפלד: אלה הם הנתונים של סקר הבסיס שבוצע לפני כשנה.

<יאיר דרנפלד: הנתונים קשים.

<יאיר דרנפלד: הם לא פשוטים.

<יאיר דרנפלד: ישנה פה תמונה של חוסר אמון של הקהילה במשטרה, של דעה שהמשטרה מפריזה בשימוש בכוח.

<יאיר דרנפלד: בימים אלה הסקר כבר בוצע, הוא יושלם.

<יאיר דרנפלד: התוצאות שלו פורסמו.

<יאיר דרנפלד: אנחנו נשמע להביא אותן בפני הוועדה ממש בקרוב.

<יאיר דרנפלד: אנחנו מקווים מאד שכל מה שהראינו קודם שאנחנו עושים, יביא לשיפור מאד משמעותי בתפיסה ובאמון של הקהילה במשטרת ישראל.

אברהם נגוסה: תודה.

<שי יאסו: יש פה בשורות משמחות שאני אגיד אותן בפני יושב הראש.

אברהם נגוסה: בסדר, בתמצית, כיוון שאני רוצה לתת התייחסות לאנשים, כי הזמן שלנו רץ.

<שי יאסו: תודה רבה אדוני.

<שי יאסו: קודם כל אני שמח שלא רק המשטרה נותנת תשובות, גם המשרדים האחרים.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מאד מברך על המינוי של סגן ניצב אברהם מבורך, על זה ממש יישר כוח גם לשר וגם למפכ"ל, לכל המערכת המשטרתית וגם על הגדלת שילובם של יוצאי אתיופיה במשטרה.

אברהם נגוסה: בכל זאת אני רוצה שתתייחס בהמשך גם לשאלות הבאות: שאלה אחת:

אברהם נגוסה: אני הייתי בכלא אופק לפני כחודש ואני ראיתי נערים שאני אומר שמי שאחרי אמר לי שמעל 30% הם יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אני שאלתי את הנערים האלה, שנמצאים, באקראיות, ואני ראיתי שהיה אפשר לתקן את העבירות במסגרת תכנית.

אברהם נגוסה: לכן אני שואל – מה התכנית שלכם כדי להוריד לגמרי את העניין הזה.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שלאפס, אבל לפחות, כי מעל 30% זה מצמרר.

אברהם נגוסה: הדבר השני, כמעט כל שבוע אני מקבל סרטון שהמשטרה מרביצה, אלימות עם בני הנוער יוצאי אתיופיה בשכונות.

אברהם נגוסה: מתי הדבר הזה ייפסק?

אברהם נגוסה: מתי אתם תורידו את זה?

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס גם לשתי השאלות האלה.

אברהם נגוסה: כן, בבקשה.

<שי יאסו: שלום אדוני,

<שי יאסו: שלום לכולם.

<שי יאסו: התחלתי להגיד קודם שעד עכשיו המשטרה נתנה תשובות ואני שמח שגם המשרדים האחרים נותנים תשובות, כי הבעיה היא בעיה כללית, היא בעיה עמוקה יותר.

<שי יאסו: זו פעם אחת.

<שי יאסו: פעם שנייה אני אגיד כמה דברים.

<שי יאסו: דבר ראשון זה הנושא של המצלמות.

<שי יאסו: אני יכול באמת להגיד בצורה חד משמעית שאוטוטו מתחיל הפיילוט של המצלמות בחמש ערים מרכזיות – באר שבע לדוגמא.

אברהם נגוסה: מצלמות גוף על השוטרים.

<שי יאסו: כן.

<שי יאסו: זה דבר שהוא בשורה ענקית במטרה להחיל את זה גם ברמה הכללית על כל החברים.

<שי יאסו: זו בשורה אחת.

<שי יאסו: בשורה שנייה אני אומר, אנחנו כמשטרה קבענו יעדים ברורים, יעדים מספריים שהם מדידים בנושא של תיקים למשל.

<שי יאסו: קבענו שכל תיק שיהיה קשור במגע שוטר-אזרח, תקיפה וכו', קבענו 10% ירידה בנושא הזה, יעד שנתי, שזה מבורך לחלוטין.

<שי יאסו: דבר נוסף שקבענו, שתהיה בקרה על כל הנושא של התיקים.

<שי יאסו: זאת אומרת שבכל התיקים המבוקרים במהלך השנה, יהיו 10% מהם של יוצאי הקהילה, בשביל לפקח על פתיחת התיקים וגם על איכות הסגירה וכו'.

<שי יאסו: דברים נוספים זה לשלב כמה שיותר מתנדבים, כי אנחנו מאמינים שהקהילה זה חלק מהמשטרה למעשה.

<שי יאסו: זה מכפיל כוח.

<שי יאסו: לשלב כמה שיותר מתנדבים בסיירת הורים, בניידות ובכל מקום.

<שי יאסו: גם בנושא של בני הנוער, מחויבות אישית שהיא יותר ממחויבות אישית גם בתחום הזה.

<שי יאסו: סך הכל כל זה אמור למעשה להביא לאימות.

<שי יאסו: אוטוטו הסקר אמור לצאת.

<שי יאסו: אני מאמין, כאחד שמלווה את התכנית, שתהיה עלייה בנושא הזה.

<שי יאסו: לגבי הנושא של הגיוסים, לדוגמא אדוני, השנה גייסנו 40 שוטרים יוצאי הקהילה בתפקידים גם של תובעים ותפקידים כאלה ואחרים, שזה למעשה מתוך 1,000 מגויסים, שזה 4%, שזה ממש אחוז יפה וטוב.

<שי יאסו: נושא ההכשרות, כמו שחברי אמר, זה מבוצע בכל ההכשרות.

<שי יאסו: כל שוטר בישראל יודע היום את הנושא של כשירות תרבותית, שזה אומר לא רק יוצאי הקהילה, זה בכלל.

<שי יאסו: זה נקרא חליפה לכל תחנה בהתאם לאוכלוסייה שיש לה.

<שי יאסו: אם זה בני מיעוטים, אם זה חרדים, אם זה יוצאי הקהילה.

<שי יאסו: יש עוד הרבה דברים, אדוני, אבל אני אתן גם לאחרים לדבר.

<שי יאסו: בגדול המטרה היא פשוטה.

<שי יאסו: מה שאני תמיד אומר – מה שחשוב זה הפיקוח והבקרה.

<שי יאסו: צריך לפקח ולבקר אחרי כל העשייה שיש פה.

<שי יאסו: כל אחד יכול להגיד מה שהוא רוצה, שגר ושכח.

<שי יאסו: צריך לעקוב אחרי זה בצמוד.

<שי יאסו: זו הצעתי.

<שי יאסו: תודה רבה אדוני.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו נעבור עכשיו לסיכום.

אברהם נגוסה: המשרד המתכלל זה משרד ראש הממשלה ואנחנו רוצים שתציגו לנו גם את המנגנונים שנקבעו בהחלטת הממשלה, במסגרת ועדת השרים ואני רוצה לדעת איפה עומדים הדברים, וכמשרד מתכלל – גם איך אתם רואים את ההתקדמות.

אברהם נגוסה: בבקשה, אודי פראוור.

<אהוד פראוור: בוקר טוב.

<אהוד פראוור: יש שלושה דברים שאני חושב שחשוב לדבר עליהם.

<אהוד פראוור: אחת המטלות הייתה, אתה הזכרת אותה, אדוני יושב הראש, בראשית הדברים, של סריקת תכניות שמבוצעות על ידי משרד הקליטה והעברתן למשרדים במהלך השנה הזו.

<אהוד פראוור: תהליך הסריקה הזה הסתיים וכל ההעברות התבצעו תוך דיוני התקציב, כשאנחנו בתוכם.

<אהוד פראוור: זה נכון לגבי כל המשרדים שבהם משרד הקליטה מימן או ביצע תכניות לאלה שהגדרנו אותם כאלה שאינם עולים – מעל 15 שנה בארץ.

<אהוד פראוור: אני חושב שהיום גם נגיע לסיכום של איפה תהיה תכנית עלם, שזה תכנית מאד יקרה לליבנו וחשבנו שצריך למצוא לה בית, ואני חושב שגם זה יסתיים היום.

<אהוד פראוור: שאר הדברים מופו, סוכם איפה זה יהיה.

<אהוד פראוור: הוצאנו הודעות תקציביות, אנחנו אחרי זה, וזה צריך לבוא לידי ביטוי בתקציב באופן טבעי, כי זה העברת משאבים.

<אהוד פראוור: הנושא השני זה בניית מנגנון היישום.

<אהוד פראוור: לגבי תפקיד אחד – הוא אויש על ידי בת קהילה.

<אהוד פראוור: לגבי התפקיד השני של ראש מנגנון היישום – אני ביקשתי לדחות את המכרז, משום שלא הייתה נוכחות של מישהו מהקהילה בצוות ואני חשבתי שזה לא סביר ועשינו סידור עם נציבות שירות המדינה, כדי לאפשר את זה וזה לקח לנו טיפה זמן וזה מה שקורה.

<אהוד פראוור: זה יתקיים בראשית ספטמבר; והתפקיד השלישי מגויס בימים אלה.

<אהוד פראוור: הדבר שהכי מטריד אותי היום – כמי שרואה את התמונה הכללית – זה באיזה מידה זה יורד לרשות המקומיות.

<אהוד פראוור: אנחנו ב-17 באוגוסט נקיים דיון עם נציגים של כל שלוש המחלקות הדומיננטיות ברשויות – חינוך, רווחה וקליטה, עם האנשים שנמצאים פה מטעם המשרדים ולראות מה לא קורה, מה לא ברור, למה לא ירד, מה כן ירד - כל הדברים האלה יקרו.

<אהוד פראוור: כמובן התאריך נקבע בראיית שנת הלימודים.

<אהוד פראוור: אני אגיד גם שגם אם המכרז ייקח לנו כמה חודשים טובים, אנחנו במכרז לגוף שיבדוק את ההתממשות של כל התכניות האלה ברמת הרשות המקומית.

<אהוד פראוור: בחרנו 20 רשויות מקומיות ואנחנו נסקור בכל רשות שירות-שירות, באיזו מידה ירדנו עד למטה.

<אהוד פראוור: תמיד אומרים תהליך מכרז ייקח זמן.

<אהוד פראוור: אם נתחיל אותו בעוד חודשיים, בגלל זה ייקח עוד יותר זמן.

<אהוד פראוור: אז אנחנו מתחילים את האירוע הזה כרגע.

<אהוד פראוור: אני רוצה להגיד שהמשרדים כולם סובלים מזה שהתקציב לא הועבר אליהם.

<אהוד פראוור: זה סיפור מורכב מה קרה ואיך זה התגלגל פה בכנסת.

<אהוד פראוור: אני לא רוצה להיכנס אליו.

<אהוד פראוור: חלק מהם פשוט ספגו את זה בתוך התקציבים שלהם.

<אהוד פראוור: בינתיים בחלק זה היה יותר קשה, אבל זה גם פנייה שלי לכנסת, לשחרר לנו את התקציבים האלה, על מנת שזה לא יהיה רק עניין של רצון טוב ויש רצון טוב ודברים קורים, אלא גם עניין יותר משמעותי.

<אהוד פראוור: אני אבקש בסוף כל הדיון להגיד עוד משפט, אבל זה בסוף.

<אהוד פראוור: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: המשרד שלא הציג זה משרד הבריאות.

אברהם נגוסה: הם שלחו לנו מכתב.

אברהם נגוסה: היום יש להם כנס שנתי בתוך המשרד ולכן הם לא יכלו להיות פה.

אברהם נגוסה: הוועדה קיבלה בכתב ממשרד הבריאות את סטאטוס ההתקדמות שלו ליישום החלטת הממשלה מספר 609.

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חברת ועדה וחבר הכנסת יואל רזבוזוב, גם חבר ועדה.

אברהם נגוסה: בשלב הזה אנחנו מסיימים את העדכונים ממשרדי הממשלה ואנחנו עוברים להתייחסות של המשתתפים.

אברהם נגוסה: יש רשימת דוברים ואני מבקש לקצר.

אברהם נגוסה: לפני כן אני התחייבתי לתת למי שאתמול לא הספקתי לתת להם את רשות הדיבור.

אברהם נגוסה: בבקשה, מולגטה.

אברהם נגוסה: בבקשה, תציג את עצמך לפרוטוקול.

<מולגטה נגה: תודה כבוד יושב ראש ועדת העלייה והקליטה.

<מולגטה נגה: שמי מולגטה נגה.

<מולגטה נגה: כ-12 שנים אני עובד כמגשר חינוך חברתי במרכז ההיגוי.

<מולגטה נגה: שנה לפני כן עבדתי בעמותת פידל.

<מולגטה נגה: אני כאן יחד עם 65 עובדים שעדיין נמצאים במקומות עבודה.

<מולגטה נגה: לפני שבוע קיבלנו מכתב מהאגודה לקידום החינוך, שכולנו ב-31 באוגוסט הולכים הביתה.

<מולגטה נגה: אנחנו מעל שנה עושים מאבק מול משרד החינוך לאחר שתרמנו, ראינו כשליחות את העבודה שלנו.

<מולגטה נגה: גם מדיניות הממשלה החליטה שייצוג של העובדים בני הקהילה במשרדים השונים, יהיה הולם, אבל לצערנו משרד החינוך סוגר את מרכז ההיגוי.

<מולגטה נגה: כל זה בלי לשתף אותנו, בלי לקחת אותנו בחשבון ואת התרומה שלנו.

<מולגטה נגה: אפילו המחקר שעשו בעצמם לפני שנתיים וחצי שלוש – מחקר ראמ"ה – הוכיח שעובדי מרכז ההיגוי, המגשרים החינוכיים חברתיים, היועצים – כל המרכז הזה עשה את עבודתו נאמנה.

<מולגטה נגה: יש שיפור גדול, שיפור ענק בקידום יוצאי הקהילה האתיופית.

<מולגטה נגה: התלמידים שלנו כמובן.

<מולגטה נגה: נציגי משרד החינוך בטח יגידו – מצאנו לכם פתרון.

<מולגטה נגה: המגשרים הולכים להיקלט דרך עמותת פידל, אבל במרכז פגעו גם במקבלי השירות וגם בצוות העובדים.

<מולגטה נגה: 8 מנחים אזוריים לא הכניסו את - - -

אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: הזמן צריך להספיק כדי שניתן גם לאחרים.

אברהם נגוסה: יש לך עוד נקודה?

<מולגטה נגה: מה שאני אומר, כל החברים שלי - - -

אברהם נגוסה: אם זה בעניין מרכז ההיגוי, אני חושב - - -

<מולגטה נגה: לא, בסוף חודש אוגוסט אני קיבלתי מכתב.

<מולגטה נגה: במקום שמשרד החינוך יגדיל את אחוז המועסקים בתוכו, במסגרת שלו, אני והחברים שלי הולכים להירשם ללשכת העבודה.

<מולגטה נגה: האם זה המקום?

<מולגטה נגה: האם זו הדרך?

אברהם נגוסה: הנקודה ברורה.

<מולגטה נגה: תודה.

אברהם נגוסה: אני חושב שהנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: דוד, בוא תגיד לנו בקיצור ואז אני רוצה לשמוע התייחסות של משרד החינוך בתמצית, ואז נעבור הלאה.

<דוד מהרט: בוקר טוב.

<דוד מהרט: קוראים לי דוד מהרט, מנהל מרכז ההיגוי.

<דוד מהרט: מרכז ההיגוי הוקדם על ידי משרד החינוך, וכפי שמשרד החינוך כותב בעצמו, המשרד אומר בחוזר המנכ"ל – מרכז ההיגוי של יוצאי אתיופיה במערכת החינוך הוא הזרוע המייעצת של משרד החינוך לקידום שילובם של יוצאי אתיופיה וכו'.

<דוד מהרט: המרכז הוקדם בשנת 1994 על ידי משרד החינוך.

<דוד מהרט: ככה בכל החוזרים של משרד החינוך מופיע.

<דוד מהרט: המשרד הוקם כזרוע מייעצת של משרד החינוך.

<דוד מהרט: העסקתו במסגרת האגודה לקידום החינוך בתחילת הדרך לפחות, הייתה על פי שר החינוך דאז, פרופסור רובינשטיין, כדי שתהיה לנו עצמאות ויכולת פעולה נוחה יותר, אם משרדי הממשלה לא יכולים לעשות אותם.

<דוד מהרט: כיום העובדים, כמו שאמר מולגטה, יצאו למאבק בדרישה להפסיק את העסקתם באמצעות מה שמוגדר על ידי משרד החינוך קבלן.

<דוד מהרט: כי העניין של הקבלן הפך את העובדים לשקופים, הפך אותם לעבדים מודרניים, שכל שנה גורלם מוטל בספק.

<דוד מהרט: ובדיוק זה מה שקרה.

<דוד מהרט: אחרי שאנשים שירתו במשך כ-22 שנה, המשרד שהוקם על ידי משרד החינוך, אנשים שגויסו חלקם גם על ידי משרד החינוך ועבדו כתף אל כתף עם משרד החינוך, המשרד אומר היום – מתוך 65 אנשים הוא מוכן לקלוט כ-6 אנשים בתפקיד מורים מגרשים.

<דוד מהרט: לכל השאר הוא אומר – או שתלכו לעבוד אצל הקבלן החדש, או שתלכו לחתום אבטלה.

<דוד מהרט: אנחנו אומרים – מה קורה פה?

<דוד מהרט: מה קרה לאנשים המקצועיים, המסורים ששרתו את המערכת ואת בני הקהילה במקצועיות ובנאמנות.

<דוד מהרט: נכון, אנחנו לא טיאטאנו.

<דוד מהרט: הם היו פגמים שצריך להצביע עליהם – הצבענו, אבל עשינו את זה באופן ענייני.

<דוד מהרט: נכון, על כל דעה שהשמענו – קיבלנו הערה.

<דוד מהרט: ידענו שיבוא יום ויתחשבנו איתנו, אבל לא חשבנו שבאכזריות כזו אפשר לשלוח אנשים, בעלי משפחה, בעלי ילדים, אחרי ששירתו את המערכת – להגיד להם לכו לחתום אבטלה.

<דוד מהרט: אדוני יושב הראש, זה לא יכול להיות.

<דוד מהרט: הגברת עירית בירן, שיושבת פה לידי, גם בוועדת החינוך הבטיחה וגם בוועדה פה, גם הגברת מאיה – הן הבטיחו ואמרו – אנחנו נקלוט את כולם.

<דוד מהרט: לכל אחד נתפור חליפה.

<דוד מהרט: היום לא רק שלא תופרים חליפה, אפילו גופיה לא תופרים, כי מבחינתם – סליחה על הביטוי – אבל הכושי עשה את שלו והכושי יכול ללכת.

<דוד מהרט: אני אומר, הפעם הכושי אומר – אדוני, אני לא הולך.

<דוד מהרט: אנחנו נאבקים על היכולת והאפשרות שלנו להיקלט בתוך משרד החינוך ולשרת את מערכת החינוך.

<דוד מהרט: משרד החינוך הוא המשרד שסובל מתת ייצוג של בני הקהילה.

<דוד מהרט: אם הגברת מנציבות שירות המדינה אמרה שבמשרדי הממשלה יש 1.8% בני הקהילה, במשרד החינוך יש 0.69% על פי הנתונים של נציבות שירות המדינה.

<דוד מהרט: מתוך 2,172, יש 15 אנשים.

<דוד מהרט: משרד החינוך יכול לקלוט את האנשים האלה ולשלב אותם בתוכו, להנות מהמקצועיות שלהם וגם לתקן את העיוות בתת הייצוג וגם את העיוות של לשלוח אנשים ששירתו את המערכת כל כך הרבה זמן, הביתה.

<דוד מהרט: אני יודע שאתה קיימת פה והוצאת גם קריאה לקלוט אותנו וגם ועדת החינוך הוציאה קריאה כזו.

<דוד מהרט: המשרד מתעלם מכל הדברים האלה ושולח את האנשים האלה הביתה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לבקש ממשרד החינוך התייחסות.

אברהם נגוסה: גם במסגרת התכנית לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה והכשרת 300 מורים, אתם לא יכולים למצוא מקום לשלב עובדים מוכשרים שעבדו במערכת אלא לשלוח אותם הביתה?

אברהם נגוסה: מה קורה פה?

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח להתייחסותכם.

<מאיה שריר: אנחנו שבים ומסבירים את הנקודה הזאת.

אברהם נגוסה: מאיה, תציגי את עצמך לפרוטוקול.

<מאיה שריר: מאיה שריר, מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים.

<מאיה שריר: המשרד מחויב בחוק חובת המכרזים ומתוקף המחויבות הזאת באמת פורסם מכרז חדש וכבר נסגר גם הזכיין החדש – עמותת פידל.

<מאיה שריר: הכוונה להעסיק מגשרים.

<מאיה שריר: כמובן שהעבודה היא עם מגשרים בני הקהילה.

<מאיה שריר: המשרד לא התנער.

<מאיה שריר: המשרד בא ואמר אנחנו מחויבים לאנשים, שומעים את הכאב, שומעים את הצער.

<מאיה שריר: אנחנו לא באים ואומרים זה פעל כמכרז, הם הועסקו כולם על ידי האגודה לקידום החינוך ולא על ידי משרד החינוך, אלא אחרת.

<מאיה שריר: באנו ואמרנו אנחנו באמת רוצים לעזור ולסייע ולתפור חליפה אישית – נכון דוד – לכל אחד ואחת וזה מה שהמשרד עשה.

<מאיה שריר: גם מולגטה שדיבר כאן, אני יודעת שהוא התראיין ואני יודעת שהוצע לו תפקיד.

<מאיה שריר: לכל מי שיש תואר - - -

<דוד מהרט: אבל - - -

אברהם נגוסה: רגע, אני לא מאשר הפרעה.

אברהם נגוסה: הצגתם בלי הפרעה.

אברהם נגוסה: בואו נשמע את ההתייחסות בלי הפרעה.

<מאיה שריר: לכל מי שיש תואר אקדמי ותעודת הוראה, הוצע להיקלט ישירות במערכת החינוך, כעובדי הוראה עם תנאי משופרים וטובים מאד.

<מאיה שריר: זאת אומרת – ארבעה ימי הדרכה לכל אחד והשלמה בשעות הוראה – 12 שעות הוראה, וביחד משרה מלאה.

<מאיה שריר: ולא כל המגשרים הועסקו במשרה מלאה.

<מאיה שריר: המשרד בא ואומר, אנחנו רוצים להעסיק אתכם במשרה מלאה.

<מאיה שריר: יש רק 7 מגשרים שעונים על הקריטריון הזה – שיש להם גם תעודת הוראה וגם תואר אקדמי.

אברהם נגוסה: 7 מתוך

<מאיה שריר: 7 מתוך 51 מגשרים.

אברהם נגוסה: מתוך 51 מצאתם פתרון לשבעה.

<מאיה שריר: זה דבר ראשון.

אברהם נגוסה: אוקיי.

<מאיה שריר: לכל אלה שיש להם תואר אקדמי ואין להם תעודת הוראה, הצענו, על חשבון משרד החינוך, לעשות תעודת הוראה.

<מאיה שריר: להשלים תעודת הוראה ובמקביל לנסות ולהשתלב במכרז החדש, הקיים, ויוכל וללמוד ביום חמישי אחר הצהריים וביום שישי.

<מאיה שריר: אנחנו במשא ומתן מתקדם - יושבת כאן ד"ר אורנה שץ-אופנהיימר – עם סמינר הקיבוצים, עם בית ברל, באמת מקומות שהם יוכלו ללמוד ובמימון מלא של משרד החינוך.

אברהם נגוסה: אוקיי, ולמי שאין תואר?

<מאיה שריר: לאלה שאין בכלל תואר ואין תעודת הוראה - - -

אברהם נגוסה: יש כאלה?

<מאיה שריר: יש כאלה בלי תואר אקדמי ובלי תעודת הוראה.

אברהם נגוסה: כמה?

אברהם נגוסה: כמה בלי תואר?

<מאיה שריר: בלי תואר בכלל יש 14 אנשים כאלה.

<מאיה שריר: הם יכולים להשתלב באמת בעבודה של המכרז החדש ולהשלים בלימודים של תואר, והמשרד הודיע שהוא יסייע.

אברהם נגוסה: ויסייע להם להשלים את התואר?

<מאיה שריר: כן.

אברהם נגוסה: אוקיי.

<דוד מהרט: סליחה אדוני, - - -

אברהם נגוסה: לא, לא, דוד.

אברהם נגוסה: כיוון שהדיון - - -

<דוד מהרט: סליחה אדוני יושב הראש, אבל זה לא יכול להיות שיושבים פה נציגי משרד החינוך ובכל הוועדות פה מציגים כאילו הצלחות ושולחים הביתה עובדים שנתנו את מיטב חייהם לעבודה חינוכית וממשיכים בהבטחות בכל הוועדות ומתוך 65 עובדים רק 7 עובדים ייקלטו וגם אלה עדיין לא משובצים והם לא יודעים עדין איפה הם נמצאים ב-1 בספטמבר וזה עוד חודש.

<דוד מהרט: זה לא יכול להיות.

<דוד מהרט: יש לי פה פרוטוקול של הוועדות, מציגים פה הנציגים ואותם אנשים, ואני יכול - - -

אברהם נגוסה: בסדר, הנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: אני חושב שאתה חוזר.

אברהם נגוסה: הם דיברו על זה.

אברהם נגוסה: מה שאני מבין עכשיו, לשבעה יש כבר פיתרון.

אברהם נגוסה: אני רוצה להציג את התמונה כפי שנאמרה על ידי משרד החינוך.

אברהם נגוסה: שבעה – מצאו אותם כמתאימים למכרזים או לקריטריונים.

אברהם נגוסה: לגבי 30 – על חשבון המשרד הם מזמינים לעבור קורס, כדי שתהיה להם תעודת הוראה.

אברהם נגוסה: נותרו 14 עובדים – אני עקבתי אחרי המספר.

אברהם נגוסה: ל-14 אין תואר, אבל שוב, המשרד אומר – אנחנו נעזור להם להשלים את התואר.

אברהם נגוסה: אלה הדברים של משרד החינוך.

אברהם נגוסה: אני מבין אתכם.

<דוד מהרט: לא, אדוני, מדובר ב - - -

אברהם נגוסה: רגע, רגע.

אברהם נגוסה: השאלה - - -

<קריאה: זה לא יכול להיות שאנחנו נלך הביתה.

אברהם נגוסה: רגע, רגע, רחל, אני אמרתי מההתחלה, במסגרת דיון המעקב, אני אפשרתי להם להציג את העניין.

אברהם נגוסה: הכאב שלהם זה הכאב של כולנו.

אברהם נגוסה: אנחנו מכירים את הנושא, הנושא צריך להיפתר.

אברהם נגוסה: המגשרים צריכים להשתלב בתוך משרד החינוך ולכן אין מחלוקת.

אברהם נגוסה: ולכן אנחנו קיבלנו תמונה עכשיו.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול, כאשר אתם מציגים להם את האפשרות לעשות גם תעודת הוראה וגם ישלימו תואר אקדמי – האם הם יקבלו משכורת?

אברהם נגוסה: כי הבעיה היא שיש להם ילדים, יש להם משכנתא.

אברהם נגוסה: אם הם הולכים הביתה, איך הם יסתדרו?

אברהם נגוסה: מה המשמעות שזה על חשבון המשרד?

אברהם נגוסה: את יכולה לפרט?

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חבר הכנסת עודד פורר וחבר הכנסת עמר בר-לב.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי לשאלה שלי ואז חבר הכנסת עודד פורר יתייחס.

<דוד מהרט: למשרד החינוך אין פיתרון.

אברהם נגוסה: דוד, דוד - - -

<דוד מהרט: אתם נותנים - - -

אברהם נגוסה: דוד, אני מצטער, אני אומר לך – אתה דיברת, עכשיו משרד החינוך צריך לענות על השאלות.

אברהם נגוסה: הנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: אם אתה רוצה להיות דובר של משרד החינוך, בבקשה, אבל הם פה.

אברהם נגוסה: בבקשה, תתייחסי לשאלה ששאלתי.

<אורנה שץ אופנהיימר: אני מצטרפת למה שנאמר.

<אורנה שץ אופנהיימר: גם אני פגשתי, ביחד עם – אני לא זוכרת את השם.

<מולגטה נגה: מולגטה נגה.

<אורנה שץ אופנהיימר: סליחה, כן וגם עם דוד.

<מולגטה נגה: נפגשנו, עשינו ראיונות לכל העובדים.

<אורנה שץ אופנהיימר: עשינו ראיון אישי לכל העובדים.

<אורנה שץ אופנהיימר: שלושה ימים ישבנו, שמענו.

<אורנה שץ אופנהיימר: קודם כל הם עושים עבודה מדהימה.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מעוניינים שתהיה השתלבות של התחום של מגשרים בתוך מערכת החינוך, דרך משרד החינוך, דרך סטאטוס של מורים.

<אורנה שץ אופנהיימר: שהם יעבדו כמורים וכמדריכים.

<אורנה שץ אופנהיימר: הנושא עכשיו בבדיקה, כי יש כאן תוספת תקציב די גדולה.

<אורנה שץ אופנהיימר: אני רק רוצה להגיד, אותם אנשים שיש להם תעודת הוראה ותואר, ישתלבו כבר ב-1 בספטמבר ויש לנו תוספת של שעות לעניין הזה.

<אורנה שץ אופנהיימר: כלומר, אגף התמחות - - -

אברהם נגוסה: תתייחסי ל-30 ול-14.

אברהם נגוסה: לגבי השבעה – אני יודע.

אברהם נגוסה: מה זה "מעוניינים"?

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מעשית.

<אורנה שץ אופנהיימר: הובטח על ידי משנת סמנכ"לית משרד החינוך, גילה נגר, שאלה ישולבו.

<אורנה שץ אופנהיימר: ארבעה ימי גישור פלוס יום עבודה של הוראה בקבוצות, בשלב הזה, ושוריין תקציב לעניין הזה.

<אורנה שץ אופנהיימר: לגבי קרוב ל-30 מגשרים שהם בעלי תואר, כולל אנשים עם תואר שני, הם יעשו תעודת הוראה.

<אורנה שץ אופנהיימר: ככה מקובל במדינת ישראל, עובדים עם תעודת הוראה.

<אורנה שץ אופנהיימר: נפגשנו בשבוע שעבר עם פרופסור ציפי ליבמן - - -

עמר בר-לב: זה תנאי?

עמר בר-לב: זה במקביל או בטור?

<אורנה שץ אופנהיימר: כל מורה במדינת ישראל חייב - - -

עמר בר-לב: לא, את זה אני יודע, אבל אני שואל לגבי ההחלטה הזאת.

<אורנה שץ אופנהיימר: במקביל.

עמר בר-לב: האם עכשיו, שילכו השנה לעשות תעודת הוראה ובעוד שנה נדבר?

<אורנה שץ אופנהיימר: הם יעבדו ואנחנו עושים תכנית - - -

אברהם נגוסה: לא, לא.

עמר בר-לב: אז לכן אני שואל.

אברהם נגוסה: אתה צודק.

<אורנה שץ אופנהיימר: הם יעבדו ואנחנו עושים תכנית הכשרה ייחודית, שזה לא כל כך פשוט, אבל אנחנו עובדים על זה.

<אורנה שץ אופנהיימר: הם ילמדו חמישי אחרי הצהריים ושישי, כדי שבמהלך השבוע יוכלו לעבוד.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מודעים שכולם בעלי משפחות.

<אורנה שץ אופנהיימר: הקורס יהיה כנראה במכללת סמינר הקיבוצים.

<אורנה שץ אופנהיימר: נשיאת המכללה מתגייסת לזה, זה תקציב שאין לנו אותו, שהוא לא משוריין בדרך החדשה ואנחנו מקווים שזה ייצא לפועל בשלושה סמסטרים.

<אורנה שץ אופנהיימר: כלומר, הם יסיימו תוך שנה, בשונה מכל המסבים להוראה, שעושים את זה במהלך של שנתיים.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו נעשה שלושה סמסטרים.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מודעים לצרכים.

<אורנה שץ אופנהיימר: קבוצה שלישית זו קבוצה שאנחנו מקווים שתעשה תעודת הוראה ותואר ראשון.

<אורנה שץ אופנהיימר: זה תהליך ארוך.

<אורנה שץ אופנהיימר: סטודנט במדינת ישראל לומד 4 שנים.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו גם פה מודעים שהם חייבים להמשיך לעבוד ולהתפרנס.

<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו רוצים לבנות תכנית ייחודית בתוך מכללת בית ברל, מכל מיני סיבות.

<אורנה שץ אופנהיימר: אני לא רוצה להיכנס לכל הפרטים, אבל אנחנו עושים מאמצים גם וגם.

<אורנה שץ אופנהיימר: כלומר שהם גם ייכנסו לעבודה, שיימצאו המקומות.

<אורנה שץ אופנהיימר: חלק מהעבודה תהיה במקומות שהם היו בעבר, כדי שתהיה רציפות בעבודה.

אברהם נגוסה: תודה, תודה.

אברהם נגוסה: אני לא מרחיב.

אברהם נגוסה: מספיק עם הנושא הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשב עם משרד החינוך, עם המגשרים ביחד ונראה איך אנחנו עוקבים אחר התרגום של ההסבר שנתנו לנו באופן מעשי.

אברהם נגוסה: ולכן לא נרחיב את הדיון עכשיו, אלא אם כן חברי הכנסת רוצים להתייחס בנושא.

אברהם נגוסה: כן, חבר הכנסת עודד.

עודד פורר: תודה רבה אדוני יושב הראש, תודה רבה על קיום הדיון הזה.

עודד פורר: אני חייב לומר שלראות את התהליך הזה קורה, זה בהחלט משהו שמבחינתי גם מאד חשוב, גם כמי שליווה את התכנית הזאת יחד איתך, כשנינו היינו בכובעים אחרים באותה תקופה מתחילת הדרך.

עודד פורר: צריך להבין שיש פה פעם ראשונה שממשלת ישראל קבעה בהחלטת ממשלה, דרך קבינט מיוחד שהוקם לעניין הזה, אבני יסוד ואבני דרך למדיניות שמחייבת את כל משרדי הממשלה, ומה שאנחנו רואים פה זה איך משרדי הממשלה, איך האוניה הגדולה הזאת לאט לאט מתחילה לנוע לכיוון של שילוב מול בידול, בכיוון של עוד אבני יסוד שמושתתות בתכנית הזו של הדרך החדשה.

עודד פורר: יחד עם זאת צריך לזכור, אדוני יושב הראש, כל תהליך של שינוי, בודאי שינוי בסדר גודל כזה, כולל פגיעה בחלק מהמקומות.

עודד פורר: הרי אם אנחנו מדברים על סגירה של תכנית מסוימת ופתיחה של תכנית אחרת, מטבע הדברים יש אנשים שנפגעים.

עודד פורר: ודווקא בגלל התהליך הזה ובגלל הרגישות הזו, אני חושב שאנחנו צריכים למקד ואני פונה אליך בהקשר הזה בוועדה.

עודד פורר: קח את הנושא שבו יש הבעיות, איפה שיש פגיעות, זה פגיעות נקודתיות.

עודד פורר: צריך להבין, גם אם נפגעים בתהליך הזה כמה עשרות אנשים, כל אחד כמובן הוא עולם ומלואו ומבחינתו זה כל העניין, אבל זה תכנית שמדברת על למעלה מ-130,000 איש וההשפעה עליהם.

עודד פורר: אז בסוף, את הבעיות ואת הפתרונות שצריך לתת לאותה קבוצה שנפגעת, ותמיד תהיה קבוצה שתיפגע, לא רק במערכת החינוך.

עודד פורר: אני בטוח שבכל משרד שמשנים תכנית מצד לצד, יש אנשים שנפגעים.

עודד פורר: צריך לטפל בזה.

עודד פורר: ודווקא פה, הוועדה יכולה כן באמצעות מעקב לראות איך מוצאים את הפתרונות הנכונים לאותם אנשים.

עודד פורר: כן בהקשר הזה הייתי רוצה להפנות שאלה לאודי, ואני מצטער שלא הייתי מתחילת הדיון, מטבע הדברים בתהליכים שקורים פה.

עודד פורר: אנחנו בזמנו דיברנו על מנהלת שתפקח, תנהל ותרכז – מנהלת נפרדת שתשב במשרד ראש הממשלה עם אנשים ייעודיים, כולל נציגים מהקהילה, ייקחו חלק בעניין - --

אברהם נגוסה: הוא התייחס לזה.

עודד פורר: אם תוכל לתת - - -

<אהוד פראוור: היא קמה.

<אהוד פראוור: היא תוקננה, היא מתמכרזת.

עודד פורר: היא עובדת כבר?

<אהוד פראוור: עם נציבות.

<אהוד פראוור: היא תוקננה, היא מתמכרזת.

עודד פורר: אז אני חושב שגם פה אדוני, סליחה - - -

<אהוד פראוור: רגע.

<אהוד פראוור: ראש המנהלת ייבחר בספטמבר, עובדת אחת – קסאי – כבר נבחרה.

<אהוד פראוור: עובד שלישי ייבחר בספטמבר.

<אהוד פראוור: זהו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אדוני, רק גם בעניין הזה אני מבקש, אם נוכל לבצע מעקב על הקצב שבה היא מתמכרזת ומתוקננת, כי אני מכיר קצבים של גיוס כוח אדם בנציבות, שלא נגייס את כוח האדם מהמנהלת כשתיגמר התכנית.

<אהוד פראוור: לא, אנחנו כבר אחרי זה.

אברהם נגוסה: לא, לא, גם פה יש התקדמות.

עודד פורר: אז זה מאד חשוב, כולל נציגים וגם נציגות ציבור שתהיה ותוכל לבחון מתוך המנהלת את יישום התכנית, שוב, בשביל לשמור את האמון בין הקהילה לבין הממסד.

אברהם נגוסה: טוב, בזה כבר תעזוב אותם במכרזים.

אברהם נגוסה: אנחנו מנועים להתערב.

עודד פורר: לא, אני לא רוצה להתערב במכרזים, בקצב שלהם רק.

עודד פורר: זה הכל.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת עמר בר-לב, בבקשה

עמר בר-לב: תודה אדוני.

עמר בר-לב: שוב, אני מתנצל שהגעתי רק עכשיו.

עמר בר-לב: הייתי בוועדת חוץ וביטחון.

עמר בר-לב: יש לי שתי הערות.

עמר בר-לב: אחת: אני הגשתי השבוע וגם נדמה לי בשבוע שעבר, שאילתה בדיוק בנושא הזה לנשיאות הכנסת.

עמר בר-לב: אדוני יושב הראש, אני מבקש שתקשיב, כי איך שהוא זה גם קשור אלי.

אברהם נגוסה: כן.

עמר בר-לב: בדיוק שאלתי את השאלה, רציתי להגיש שאילתה דחופה לגבי המגשרים – מה קרה, מי החליט, מה החליט, כמה כלולים וכמה לא כלולים.

עמר בר-לב: לצערי, השאילתה שלי נדחתה ולא ניתנה לי ההזדמנות להעלות את השאילתה הדחופה הזאת לא השבוע ולא בשבוע שעבר.

עמר בר-לב: למה חשוב לי, אדוני יושב הראש, שאתה תקשיב, מעבר לעניין הישיר שלך בעניין הזה?

עמר בר-לב: כי גם אתה יותר מקורב ליושב ראש הכנסת ממני, ואני חושב שבנושאים כאלה, שהם נושאים לאומיים, חייבים לתת ביטוי בכל הכלים שגם עומדים לרשות חברי הכנסת, שגם מייצגים את חלק מהאנשים שזה בנפשם, לתת את ההזדמנות באמת להעלות את הדברים האלה.

עמר בר-לב: אני ממש הופתעתי שפעמיים לא התקבלה הבקשה שלי להגיש שאילתה דחופה בדיוק בנושא הזה.

עמר בר-לב: אז זו הערה אחת.

עמר בר-לב: שאלה שנייה, קצרה, למשרד החינוך.

עמר בר-לב: ראשית, אני שמח על התשובה על קיצורי ההליכים גם במתן תעודת הוראה וגם בתואר ומתן תעודת הוראה.

עמר בר-לב: רק דבר אחד לא הבנתי.

עמר בר-לב: אני רוצה לוודא שהבנתי נכון.

עמר בר-לב: האם ניתנת לאותם מגשרים האפשרות לעבוד בנושא הגישור במשרד החינוך, במקביל להכשרה המקצועית שלהם?

<עירית בירן: כן.

עמר בר-לב: כי אם כך, אז זה מצוין.

עמר בר-לב: תודה.

<ירית בירן: כל מי שמעוניין לעבוד ולהשתבץ, מוזמן לעשות זאת.

<ירית בירן: יש כאלה שבחרו לא לעבוד.

<דוד מהרט: לא בתוך משרד החינוך.

<דוד מהרט: יש צוות גדול שכלל לא יהיה פתרון.

<דוד מהרט: זה גם משהו שצריך להגיד.

אברהם נגוסה: טוב, יש לנו רבע שעה, דוד.

<דוד מהרט: בסדר, אני רק רציתי להבהיר.

אברהם נגוסה: הדיון לא יהיה רק על זה.

אברהם נגוסה: אני חושב שהנושא הזה ברור ואני יודע איך אנחנו נקדם את העניין.

אברהם נגוסה: אני שמח שחבר הכנסת בר-לב הצטרף.

אברהם נגוסה: לדעתי נקיים מפגש עם המגשרים, נציגי המגשרים ומשרד החינוך.

אברהם נגוסה: נוכל לשבת כדי להגיע לאיזה שהוא פתרון.

אברהם נגוסה: ככה אני מבין את הנושא, ולכן, דוד, אני מבקש.

<דוד מהרט: כלל נציגי מרכז ההיגוי תגיד.

<דוד מהרט: אתה כל הזמן מדגיש את העניין של המגשרים.

<דוד מהרט: במרכז ההיגוי יש מגשרים, יש צוות מחוזי וצוות - - - ואת הפתרון צריך לתת לכולם.

אברהם נגוסה: מה זאת אומרת?

אברהם נגוסה: אני לא יודע.

אברהם נגוסה: אני אומר של המגשרים.

<דוד מהרט: לא, לא.

<דוד מהרט: מרכז ההיגוי מורכב ממגשרים, מצוות מחוזי ומצוות - - -

אברהם נגוסה: תראה, אבל מרכז ההיגוי כבר נעשה.

אברהם נגוסה: בסדר, אתם תקבעו כבר מי יבוא לפגישה.

אברהם נגוסה: אני לא.

<דוד מהרט: אני רק רוצה בשביל הפרוטוקול.

אברהם נגוסה: אני רק אומר שנעשה מכרז.

אברהם נגוסה: אנחנו לא יכולים למנוע את חובת המכרזים.

אברהם נגוסה: זה כבר מאחורינו.

<דוד מהרט: אנחנו לא נלחמים נגד המכרז, אנחנו נלחמים נגד - - -

אברהם נגוסה: אז זהו.

אברהם נגוסה: נגמר הסיפור.

<דוד מהרט: אנחנו רוצים שהמשרד ימצא פתרון וישלב אותם בתוכו - - -

אברהם נגוסה: אוקיי, כן.

אברהם נגוסה: זו המטרה.

אברהם נגוסה: ולפגישה אתם תקבעו מי יבוא, בסדר.

אברהם נגוסה: בבקשה, דוד אלעזר, מנהל מוקד קליטה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים להבין.

אברהם נגוסה: שמעת את משרדי הממשלה בעניין ההיערכות או ההתחלה של יישום החלטות הממשלה.

אברהם נגוסה: אתה עובד בשטח בעיריית רחובות, מנהל מוקד קליטה מטעם עיריית רחובות.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתשתף אותנו האם באמת מה שהוצג פה ואתה ראית, האם זה באמת קיים בשטח?

<דוד אלעזר: כבוד יושב הראש, תודה רבה על ההזדמנות שניתנת לי כאן.

<דוד אלעזר: אני הקשבתי.

<דוד אלעזר: קודם כל אני רוצה להודות לך, שאתה מעלה פה נושאים בוועדות השונות, אני בחלקן השתתפתי.

<דוד אלעזר: זו זכות לנו, כי היו מקרים שאפילו לא נתנו לנו להגיע לכאן כדי להגיד את מה שיש לנו.

<דוד אלעזר: כלומר, היו מקרים כאלה וזה לא מובן מאליו.

<דוד אלעזר: אני הקשבתי.

<דוד אלעזר: אני חושב שעדיין הנושא של השילוב המיטבי – התכנית הזאת, היא לא הגיעה לשטח.

<דוד אלעזר: אני נמצא בשטח כנציג הרשות, אני יכול לציין שני משרדים שכן עובדים גם איתנו, עם אנשי המקצוע, וגם עם הפעילים.

<דוד אלעזר: ואלה הם: משטרת ישראל – אנחנו עבדנו איתם במהלך החודשים האחרונים, יחד עם הפעילים בשכונות ועשינו הרבה מאד מפגשים ואנחנו מתקדמים מאד יפה; וגם המשרד לביטחון פנים, באמצעות עיר ללא אלימות.

<דוד אלעזר: גם איתם אנחנו עובדים ואנחנו יודעים מה התקציב שעומד לרשותם.

<דוד אלעזר: אנחנו יודעים בדיוק והם משתתפים איתנו ואנחנו חלק מהוועדות.

<דוד אלעזר: שאר הגופים, שחלקם דיברו כאן, אני באופן אישי, גם ככזה שנמצא כאיש מקצוע ברשות, מכיר את השטח ועובד עם הפעילים, אין לי מושג על מה דובר כאן.

<דוד אלעזר: אתה ציינת, כבוד יושב הראש, שבהחלטה קיימת – 50% מבני הקהילה צריכים להשתתף בוועדות.

<דוד אלעזר: אגב, לשאלתך, חוץ ממשרד הרווחה, אף אחד לא התייחס לנושא הזה של הוועדות, שאתה בפתיחה של הדיון ציינת.

<דוד אלעזר: לכן אני חושב שאם לא יהיו ועדות בשטח, ואגב, אפרופו ועדות – חבר הכנסת עודד נמצא כאן ואנחנו ציינו עוד מההתחלה וביקשנו מהתכנית של השילוב המיטבי לרדת לשטח, לקיים ועדות עם התושבים ולצערנו זה לא קרה, לפחות אצלנו בעיר.

<דוד אלעזר: אז אני חושב שלפחות אחרי שכבר התקבלו החלטות, כדי ליישם אותן, חייבים לשתף את הפעילים.

<דוד אלעזר: ברוך השם היום יש הרבה מאד פעילים שמעורבים ויודעים מה רוצים ויודעים מה לדרוש.

<דוד אלעזר: רק משפט אחרון אני רוצה להגיד.

<דוד אלעזר: שמעתי את אודי פראוור.

<דוד אלעזר: הוא היחיד שהתייחס לנושא של הרשויות.

<דוד אלעזר: אני חושב שהכתובת הראשונה לאנשים יוצאי אתיופיה היא קודם כל הרשות.

<דוד אלעזר: הם תושבים של הרשות.

<דוד אלעזר: אם כל הנושא זה של התכניות האלה לא יגיע לרשות, למחלקות הרלבנטיות – לא עשינו כלום.

<דוד אלעזר: לכן צריך להתייחס למשפט שאודי פראוור אמר.

<דוד אלעזר: אני תומך בזה.

<דוד אלעזר: העניין הזה חייב להגיע לרשויות.

<דוד אלעזר: ומשפט אחרון, יש פער גדול בין החלטה ליישום.

<דוד אלעזר: זה לא רק לתכניות האלה.

<דוד אלעזר: אני מחזיק בידי מסמך שיצא בדיוק לפני שנה, ביולי 2015.

<דוד אלעזר: נחתם הסכם בין משרד האוצר להסתדרות בנושא של קליטת עובדי מוקד הקליטה, מעל 90 עובדים.

<דוד אלעזר: אנחנו שנה אחרי זה.

אברהם נגוסה: קליטה ברשויות המקומיות.

<דוד אלעזר: ברשויות המקומיות.

<דוד אלעזר: שנה אנחנו אחרי ההחלטה ואחד לא נקלט.

<דוד אלעזר: לכן יש פער אדיר בין החלטה ליישום.

<דוד אלעזר: הנה, אני מחזיק את זה בידי.

עודד פורר: תגיד לי, אתה עובד רשות?

אברהם נגוסה: לא, הוא נקלט לפני.

<דוד אלעזר: אני לא קשור.

אברהם נגוסה: הוא לא קשור להחלטה.

עודד פורר: אוקי.

<דוד אלעזר: אני לא קשור למסמך הזה.

<דוד אלעזר: אני כבר שנים ברשות.

<דוד אלעזר: אני רק אומר, יש פה את סעיף 14, רק למקד.

אברהם נגוסה: דוד, בוא תן גם לכיוונים אחרים.

<דוד אלעזר: אז יש פער בין החלטה ליישום.

<דוד אלעזר: אני מבקש כבוד יושב הראש, אם אתה יכול לקיים דיון בנושא של יישום העניין הזה אחרי שנה.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון במושב הבא, כי בשבוע הבא אנחנו יוצאים לפגרה.

<דוד אלעזר: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מספין אלמיהו, מנהל מוקד קליטה בעיריית ירושלים, בבקשה.

אברהם נגוסה: בתמצית, אותה שאלה ששאלתי את דוד, אם שמעת אותה.

אברהם נגוסה: לא צריך לחזור.

<מספין אלמיהו: אין בעיה.

<מספין אלמיהו: שמי מספין אלמיהו, ממונה על קליטת עולי אתיופיה בעיריית ירושלים.

<מספין אלמיהו: ראשית, שמעתי את כל הדברים וגם אהבתי את המצגת, לפחות של משרד הרווחה, שהוא שותף איתנו בשטח ותכניות התקציבים ירדו ואנחנו יודעים עליהן אחת על אחת ונמצאים בתהליך.

<מספין אלמיהו: אנחנו מקווים שבימים אלה נקדם את הנושאים.

<מספין אלמיהו: הנושא השני הכי כואב ואנחנו שומעים אותו שוב ושוב, זה משרד החינוך.

<מספין אלמיהו: לא יודעים מה התכנית.

<מספין אלמיהו: אפילו על פי המצגת – מאכזב לראות אותה איך שהיא נראית.

<מספין אלמיהו: לא נראה שמשרד החינוך, הגדול, שמציג מצגת כזאת, שאין עליה שום דבר בשטח.

<מספין אלמיהו: עיריית ירושלים לא מכירה את התכנית הזאת.

<מספין אלמיהו: מי הנציגים?

<מספין אלמיהו: אחד הדברים שדיברת עליהם, אנחנו לא רואים אותם, או שבאינטרנט לא יודעים מי הם הנציגים השותפים, ה-50% שדובר עליהם.

<מספין אלמיהו: גם בוועדה הקודמת ביקשנו.

<מספין אלמיהו: אנחנו רוצים לדעת מי הם?

<מספין אלמיהו: האם הם עובדים בתוך המערכת שקשה להם אחר כך?

<מספין אלמיהו: צריך לשאול את השאלות הנכונות, בגלל שהם עובדים בתוך המערכת.

<מספין אלמיהו: מי הם הנציגים?

<מספין אלמיהו: אנחנו רוצים לדעת בתוך כלל המשרדים שהם שותפים לתכנית.

<מספין אלמיהו: זה א'-ב'.

<מספין אלמיהו: בנושא המורים ובנושא התכניות – כל מה שהוצג זה תכניות שהמגזר השלישי הצליח בהן ולהציג את התכניות שזה הצלחנו – זה פשוט אבסורד.

<מספין אלמיהו: חשוב לנו לדעת מה הן התכניות, מה תוכנן?

<מספין אלמיהו: עד עכשיו דובר וחלק מהמשרדים אמרו, גם כמו משרד הבריאות – מה שדיברנו עליו בפעם הקודמת, והפעם גם משרד החינוך אומר אין תקציב.

<מספין אלמיהו: זה לא עניין התקציב.

<מספין אלמיהו: קודם תציגו מה התכניות, לאן היעדים הולכים ואז אנחנו נדבר.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו רץ.

<מספין אלמיהו: בגלל זה אני מדבר מהר.

<מספין אלמיהו: נושא נוסף – העניין של המשרד לביטחון פנים.

<מספין אלמיהו: אכן הוא שותף לנו ואנחנו יודעים את התקציב.

<מספין אלמיהו: התקציב אכן ירד לשטח ובחלקם כבר גויסו הרכזים.

<מספין אלמיהו: לעניין של המשטרה, אנחנו רק בתהליך.

<מספין אלמיהו: אנחנו לא יודעים וזה חשוב לנו להיות ולראות מה הם היעדים והתכניות בירושלים.

<מספין אלמיהו: אנחנו לא שמענו מהנציגים.

אברהם נגוסה: טוב, מספין, תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדברים ששמענו.

אברהם נגוסה: אני הולך בפרופורציה.

אברהם נגוסה: אני חושב שביחס לדיון המעקב שעשינו, יש איזו שהיא התקדמות בנושא, בכל התכניות האלה, בכל משרדי הממשלה שהציגו לנו.

אברהם נגוסה: אני מגדיר את זה שלב של התארגנות מתקדמת.

אברהם נגוסה: זו ההגדרה שאני נותן לשלב שאנחנו נמצאים, כי אנחנו רואים שבכל המשרדים, התכניות לא ממש ממש התחילו כמו שצריך.

אברהם נגוסה: יש התארגנות.

אברהם נגוסה: זו עובדה.

אברהם נגוסה: יש התארגנות מתקדמת.

אברהם נגוסה: ולכן, אני אומר למשרדי הממשלה – זה לא יהיה כמו החלטות הממשלה שהתקבלו ונשארו במגירה.

אברהם נגוסה: אני אומר לכם – הוועדה בראשותי לא תוותר, לא תעשה הנחות למשרדי הממשלה, כי התקציבים ברורים, התכניות ברורות ולכן באחריות

אברהם נגוסה: כם ליישם אותם בשטח.

אברהם נגוסה: אני קורא לכל משרדי הממשלה לקחת את הנושא ברצינות.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בקרוב, בהתחלת המושב הבא עוד מעקב ובדיון הבא אנחנו רוצים כבר לראות תוצאות ולא התארגנות.

אברהם נגוסה: אני שוב מברך.

אברהם נגוסה: המשרד היחיד שהביא לנו תוצאה זה נציבות המדינה, ויישר כוח.

אברהם נגוסה: מתוך 50 אקדמאים שילבו 31 אקדמאים.

אברהם נגוסה: לכן אני אומר, מי שמגיע לו, זה מגיע לו.

אברהם נגוסה: תיקחו את נציבות המדינה כמודל לחיקוי.

אברהם נגוסה: מספיק עם ההתארגנות.

אברהם נגוסה: צריך לצאת לפעולה.

אברהם נגוסה: יש גם התקדמות בכל המשרדים, גם במשטרה, אבל אני הייתי אומר שההתארגנות מתקדמת.

אברהם נגוסה: במשרד ראש הממשלה – מתוך שלושה נכנסה עובדת אחת לעניין הזה.

אברהם נגוסה: אני הייתי אומר שזה עדיין התקדמות בהתארגנות ולא תוצאה.

<אהוד פראוור: אני רוצה לומר משהו בשם כל נציגי הממשלה.

<אהוד פראוור: אני מוחה על הדברים שאתה אומר כרגע.

<אהוד פראוור: אני חושב שמתוך ניסיוני הארוך מאד בתכניות ממשלתיות, זה קצב היערכות שאני לא ראיתי אותו ואני בוגר הרבה מאד תכניות.

<אהוד פראוור: אני חושב שלהתעלם מזה שכמעט בכל המשרדים, ביחד עם ההתארגנות יש עשייה ויש תוצאות: מספרים אחרים בצבא, מספרים אחרים במשטרה, ירידה בפועל בתיקים, ילדים שלפני שנה לא היו מגיעים לתכניות קיץ במשרד החינוך ומגיעים ואני יכול להמשיך עוד ועוד.

<אהוד פראוור: אני חושב שיש כאן - - -

אברהם נגוסה: זה לא מהתכנית הזאת.

<אהוד פראוור: רגע, זה בדיוק - - -

אברהם נגוסה: לא, זה לא מעצם התכנית הזאת.

<אהוד פראוור: סליחה, זה בדיוק מהתכנית - - -

אברהם נגוסה: טוב, הזמן שלנו.

<אהוד פראוור: את התכנית הזאת אני מכיר בעל פה.

<אהוד פראוור: זה בדיוק מתוך התכנית הזאת.

<אהוד פראוור: אני חושב שהיה צריך לומר לממשלה כאן – סליחה – עובדים כאן אנשים שהתקדמתם יפה מאד יחסית.

<אהוד פראוור: יש בעיה, יכולת לומר - - -

אברהם נגוסה: אמרתי.

אברהם נגוסה: התארגנות - - -

<אהוד פראוור: רגע, לא, זה לא - - -

אברהם נגוסה: התארגנות בהתארגנות, לא באופן מעשי.

<אהוד פראוור: יש גם עשייה.

אברהם נגוסה: טוב, הזמן שלנו הסתיים.

אברהם נגוסה: הוועדה מצפה בדיון הבא לשמוע גם תוצאות, לא רק עוד התארגנות.

<אהוד פראוור: אני אמרתי.

אברהם נגוסה: מילה אחת, בבקשה.

אברהם נגוסה: יש לנו רק דקה.

<פנטהון אספה דויט: טוב.

<פנטהון אספה דויט: תודה, אדוני יושב הראש.

<פנטהון אספה דויט: אני אקצר.

<פנטהון אספה דויט: קודם כל אני מברך על הישיבה.

<פנטהון אספה דויט: באופן כללי - - -

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו לדיון חבר הכנסת איתן ברושי.

אברהם נגוסה: תודה.

<פנטהון אספה דויט: לי קוראים פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה ויושב ראש נציגי הארגונים של יוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה דויט: חוץ ממה ששמענו ממשרד הביטחון, מהמשרד לביטחון הפנים וגם מנציבות שירות המדינה, שהציגו מספרים מדויקים, לפחות בהתקדמות של המשרדים, שאני לא התרשמתי בהרבה מאד התקדמות בכל התכניות.

<פנטהון אספה דויט: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.

<פנטהון אספה דויט: ועדות יישום: אני יודע שפה נאמר 50% יוצאי אתיופיה, 50% לא.

<פנטהון אספה דויט: חלק מיוצאי אתיופיה שנספרים הם עובדי המשרדים עצמם, שנספרים כ-50% יוצאי אתיופיה, וזה לא תקין וזה לא מה שהמשורר התכוון אליו.

<פנטהון אספה דויט: ייצוג הולם: משרד החינוך מציג לנו 300 מורים שעובדים במשרד החינוך.

<פנטהון אספה דויט: אין 300 מורים שעובדים במשרד החינוך.

<פנטהון אספה דויט: זה זריית חול בעיניים.

<פנטהון אספה דויט: זה לא נכון ואני רוצה לראות את הרשימה של אותם מורים שעובדים במשרד החינוך.

<פנטהון אספה דויט: אין דבר כזה.

<פנטהון אספה דויט: אין חיה כזאת בתוך משרד החינוך.

<פנטהון אספה דויט: מגשרים: אדוני יושב הראש - - -

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו - - -

<פנטהון אספה דויט: אנחנו אמרנו בעבר, למה משרד החינוך לא יכולה למשל למסד משרה שנקראת גישור ולקלוט את כולם, בלי שום קשר למכרז כזה או אחר?

<פנטהון אספה דויט: אדוני יושב הראש, אני חושב שיש התקדמות, יש מספרים שגדלים, אבל לא כפי שהם מוצגים פה.

<פנטהון אספה דויט: אני חושב גם בנושא ייצוג הולם, המשרדים עצמם, משרד הכלכלה – מה אחוז העובדים שעובדים במשרד הכלכלה, שהם המתכללים?

אברהם נגוסה: טוב, בוא לא נחזור עוד פעם.

<פנטהון אספה דויט: משרד הפנים, אדוני יושב הראש - - -

אברהם נגוסה: המליאה התחילה.

<פנטהון אספה דויט: אדוני יושב הראש, משרד הפנים - - -

אברהם נגוסה: לפי הכלל - - -

<פנטהון אספה דויט: שהוא גם אחראי על הרשויות המקומיות - - -

אברהם נגוסה: אתה רוצה לנהל את הדיון?

<פנטהון אספה דויט: הוא בעצמו גם לא מיישם את ההחלטות.

אברהם נגוסה: טוב, תודה.

אברהם נגוסה: מילה שאתה רצית להשלים.

<ערן שני: כן, רק מילה אחת להבהרה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר ועדה.

<ערן שני: שלום.

<ערן שני: מילת הבהרה רק על קורס אמיר, אם לא הובהרתי נכון.

<ערן שני: קורס אמיר נמצא בשנתו האחרונה.

<ערן שני: הוא ייסגר, בדיוק על פי התכנית ועל פי הסיכומים.

<ערן שני: למעשה נותרו עוד שני מופעים של קורס אמיר ובזה נגמר קורס אמיר.

<ערן שני: בסדר?

<ערן שני: תודה רבה.

<קריאה: ההתייחסות לשנתיים הייתה לתהליכים - - -

אברהם נגוסה: תודה, תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.