ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 314, 2016-07-20 10:00

מירב בן ארי: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מירב בן ארי: אני חברת מירב בן ארי אחליף את חבר הכנסת אלי אלאלוף, יושב ראש הוועדה.

מירב בן ארי: הנושא: אלפי תושבים מרקע חלש מנוצלים במיזמי ההתחדשות העירונית, של חברת הכנסת יוליה מלינובסקי; אלפי תושבים מרקע חלש מנוצלים במיזמי ההתחדשות העירונית, של ח"כ יוסי יונה; נתוני משרד הרווחה על פגיעת מיזמי ההתחדשות העירונית באוכלוסיות חלשות, של ח"כ תמר זנדברג.

מירב בן ארי: אני מברכת גם את חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי שהצטרפה אלינו.

מירב בן ארי: ראשית, אנחנו נתחיל עם חברי הכנסת המציעים.

מירב בן ארי: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

מירב בן ארי: בבקשה, גברתי.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, כבוד היושבת ראש, חברים נכבדים, בזמן האחרון דובר הרבה על התחדשות עירונית - כמה זה חשוב למדינה.

יוליה מלינובסקי: כמה זה מנוע צמיחה גם כלכלי.

יוליה מלינובסקי: כמה זה מנוע צמיחה גם חברתי - ועד כה אני מסכימה עם כל מילה, כי אני באמת מחזיקה בדעה שבמיוחד בשכונות הישנות, בערים שונים בארץ, זה מה שדרוש, גם כדי להשפיע על אופי השכונות, גם כדי להשפיע על איכות חיים של תושבים.

יוליה מלינובסקי: כמובן אף אחד לא חסין במדינת ישראל לא מרעידת אדמה, ולא מהמלחמה הבאה, שזה רק עניין של זמן.

יוליה מלינובסקי: ההתחדשות העירונית נותנת לנו אפשרות גם כן לבנות ממ"דים בדירות חדשות, גם לטפל בתשתיות.

יוליה מלינובסקי: גם לטפל בכל מה שקשור לכלים סניטריים או דברים כאלה שזה מאוד חשוב, כי בשכונות ישנות סובלים הרבה מפחת טבעי שקורה שם במשך שנים רבות.

יוליה מלינובסקי: אבל, יחד עם זאת, צריך לפעול ולחשוב ביתר שאת איך לשמור על אותם אנשים, ועל הזכויות שלהם שגרים באותן שכונות ובאותם בתים ישנים, כי סביר להניח שהנכס היחיד שיש להם כנכס למשפחתי זו אותה דירה ישנה, שזה כל מה שיש, ואולי מזה הם הרוויחו עוד קצת משהו בשביל עצמם או בשביל הילדים שלהם, אבל אם לא זה, אז הם נשארים ממש בלי כלום.

יוליה מלינובסקי: איך אנחנו שומרים על זכויות של אותם אנשים?

יוליה מלינובסקי: איך אנחנו שומרים על המצב שלא ינצלו אותם?

יוליה מלינובסקי: אני לא רוצה להגיע למסקנה שכל היזמים וכל הקבלנים, וזה לא נכון שהם לא בסדר, אבל לצערי הרב, תמיד כמו בכל תחום יש נוכלים - אז איך אנחנו שומרים מהנוכלים?

יוליה מלינובסקי: כדי שהרוב שהוא בסדר לא יקבלו תדמית רעה.

יוליה מלינובסקי: בעצם הדיון הזה נולד מדוח ששידר משרד הרווחה, זה דוח מדאיג מאוד, לכן ביקשתי להעלות את הנושא על הדיון, והחברים הצטרפו אליי.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לכם על ההיענות המהירה מאוד.

יוליה מלינובסקי: דוח משרד הרווחה קובע: העולים החדשים מנוצלים.

יוליה מלינובסקי: חשבו שתופעת הניצול זו תופעה חד-פעמית, מקרית, משהו צדדי, הגיעו למסקנה שזו תופעה כלל ארצית רחבה.

יוליה מלינובסקי: הרבה משפחות נזקקו לעזרה של עובדות סוציאליות ועובדות קהילתיות שנתנו מענה והגיעו למסקנה ש-66% מהתושבים חתמו ליותר מיזם אחד.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, פונים קבלנים, פונים יזמים, ואנשים חותמים בלי להבין שיש לזה השלכות.

יוליה מלינובסקי: אז הם חתמו ליותר מאחד.

יוליה מלינובסקי: 54% לא ידעו להגיד על מה הם חתמו בכלל.

יוליה מלינובסקי: 25%, כפי שאמרתי, זה עולים חדשים שיש להם קושי בשפה.

יוליה מלינובסקי: אני ישבתי הרבה שנים בוועדה לתכנון ובנייה, ועדת משנה, עד שהתחלתי להבין מה מדברים איתי לקח לי כמה שנים, וזה בקטע עוד שלמדתי שפה, למדתי את המושגים.

יוליה מלינובסקי: ישבתי עם אנשי מקצוע.

יוליה מלינובסקי: אז פה בכלל, כאשר מגיעים מסמכים האלו הכבדים והקשים מעורכי הדין, בדרך כלל זה מנוסח בשפה שהיא לא ברורה, ויחד עם השפה המקצועית של תכנון ובנייה, אז אין סיכוי שמישהו בכלל יבין על מה מדובר.

יוליה מלינובסקי: דרך אגב, אני חייבת להגיד שהדוח הזה מתייחס לכל היישובים בארץ – קריית ים, רחובות, ראשון לציון, תל-אביב, זאת אומרת, זו תופעה כלל ארצית, זה משהו שקורה בכל הארץ.

יוליה מלינובסקי: לאור זאת, אני פניתי לקיים דיון דחוף, ואני מקווה מאוד שהוועדה תצא בקריאה נחרצת לחבריי מהסיעה חבר הכנסת אלי כהן, שהיום מקדם בימים אלו חוק להתחדשות עירונית, שבעצם לא מגן מספיק על זכויות האנשים בשכבות החלשות.

יוליה מלינובסקי: אני מסיימת.

יוליה מלינובסקי: לדעתי, אחד הדברים שחייבים להיות בחוק החדש הזה, ובזה אני מצפה שהוועדה תתמוך בי, זה שיהיה חוזה אחיד, ברור.

יוליה מלינובסקי: אחר כך יכולים להיות תוספות, יכולים להיות לפי מקרה פרטני דברים אחרים, אבל צריך להיות בסיס מובנה עם כל הזכויות של האנשים שיהיה חוזה אחיד.

מירב בן ארי: את משפטנית?

יוליה מלינובסקי: כן, אני עורכת-דין.

מירב בן ארי: כעורכת-דין לעורכת-דין, אני אומרת שחוזה אחיד זה דבר הכי גרוע שיכול להיות.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל לא במצב הזה.

יוליה מלינובסקי: טוב, את חושבת כך, אני חושבת אחרת.

מירב בן ארי: החוזה אחיד במהותו הוא בעייתי.

מירב בן ארי: את רוצה כאן להציג בעיות ספציפיות של אנשים.

מירב בן ארי: חוזה אחיד הוא כלי הפחות מתאים, אבל הנקודה שלך ברורה.

יוליה מלינובסקי: סליחה מירב, אני רק רוצה לסיים דבר נוסף.

יוליה מלינובסקי: במסגרת החוק של התחדשות עירונית, יש נושא של המינהלות הקהילתיות בתוך העיר - מינהלת התחדשות עירונית בתוך הערים.

יוליה מלינובסקי: הנושא לא ברור שם מה המינהלת הזאת תעשה ומה הסמכויות שלה.

יוליה מלינובסקי: אחד הדברים שלדעתי ועדת הרווחה והעבודה צריכה לבוא בקריאה מאוד נחרצת שאותם הגופים העירונים יתנו סיוע ועזרה בשפות לפי אוכלוסייה שנמצאת באותן ערים, או שזה ברוסית, או שזה בצרפתית, כי אותה מינהלת, אחד התפקידים שלה זה לא רק לקדם התחדשות עירונית בעיר, אלא להנגיש מידע, ולעזור לאנשים להסתדר עם זה.

יוליה מלינובסקי: כי לא הכול מותר למען המטרה, המטרה זה התחדשות וכמות דירות אבל לא הכול מותר.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה, את לא צריכה לכעוס, אנחנו אתך.

מירב בן ארי: אנחנו בעד הנושא הזה.

מירב בן ארי: אמרת כאן דברים מאוד חכמים ומאוד ראויים.

מירב בן ארי: בבקשה, חבר הכנסת יוסי יונה.

מירב בן ארי: אני אבקש מכם שלוש דקות גג כדי שנוכל לשמוע את כל חברי הכנסת ואת המשרדים.

יוסי יונה: אני אקצר, כי אני גם רוצה שתהיה הזדמנות לנציגים ולארגונים החברתיים של התושבים עצמם.

יוסי יונה: דבר ראשון שאני רוצה לומר, שמן הראוי היה – אני לא מעלה את זה כקובלנה או טענה כלפי מישהו במחשבה שבדיעבד שדיון שכזה של ועדת רווחה היה צריך להיות משותף גם עם הוועדה להתחדשות עירונית, כי אלה הסוגיות שאנחנו חוזרים ומעלים אותן בוועדה שעוסקת בהתחדשות עירונית, ולעתים הדיון שם הוא נוטה להיות מופשט ואבסטרקטי, ואנחנו לא רואים את האנשים עצמם, ואנחנו גם עם כל התבונה שיש לנו כחברות וחברי כנסת למדים המון כשאנחנו נפגשים עם התושבים, ואנחנו אכן רואים את הבעיות האמתיות כפי שהן עולות מצדם של התושבים.

יוסי יונה: התחושה שלי ושל החברים שלי כאן, באנו בהרכב די מרשים לישיבה הזו, גברתי היושבת ראש, משום שבהמון תחומים אנחנו תמימי דעים לגבי שינויים שדרושים.

יגאל גואטה: עובדים על זה בימים אלו.

יוסי יונה: באמת, עובדים על זה אפילו היום.

יגאל גואטה: מה זה היום?

יגאל גואטה: כבר שבועיים אנחנו עמלים על הנושא הזה בדיוק על סעיפים שפוגעים באוכלוסייה החלשה.

יגאל גואטה: תמר זנדברג, יוסי יונה, חיים ילין ואנוכי - נציגות מהבית היהודי אין לנו, וגם את חברת הכנסת יוליה מלינובסקי צרפנו.

יוסי יונה: אני מודה לחברי על ההפרעה הקונסטרוקטיבית.

יוסי יונה: אתה משלים אותי, ואנחנו עובדים בהרמוניה מלאה, ואני שמח על כך.

יוסי יונה: אז באמת התחושה שאנחנו מקבלים המון פעמים כשאנחנו קוראים את הסעיפים של החוקים שעוסקים בהתחדשות עירונית שהחקיקה הזו - לפחות אני אדבר בזהירות - שהיא מוטה יותר כלפי היזמים, ופחות כלפי התושבים.

יוסי יונה: וחס וחלילה שיהיה מצב כזה שאתם יודעים מה, אני מסתכל על זה, וחבריי וחברותיי מסתכלים על זה בחיוב, זאת אומרת, אנחנו בעד התחדשות עירונית, בעד פינוי ובינוי.

יוסי יונה: אבל החשש הגדול שלנו שהאיזון יופר בין הזכויות של הדיירים, לבין הרצון של כולנו לתת, ולו מענה חלקי למצוקת הדיור ולתנאים גם שבהם חיים האנשים שהיום נמצאים או יימצאו במתחמים שמוגדרים כהתחדשות עירונית.

יוסי יונה: במיוחד אני רוצה להדגיש, הזכרתי את הדוח הזה של משרד העבודה והרווחה.

יוסי יונה: עד כה, בניסוחים השונים ובהסתייגויות השונות, לא בא לידי ביטוי מספיק העניין הזה של הרווחה.

יוסי יונה: לא בא לביטוי מספיק העניין הזה של החשיבות המאוד גדולה בין אם של עובדת או עובד קהילתי, ובין של עובד סוציאלי שאמור ללוות את הפרויקט הזה מתחילתו, ולא רק עד סופו, אלא סופו גם באיזושהי נקודת זמן עתידית.

יוסי יונה: אני מסיים.

יוסי יונה: פה אני גם מעלה בקשה, למרות שחברי הוועדה להתחדשות עירונית לא נמצאים כאן, בוודאי היושב ראש לא נמצא כאן.

יוסי יונה: עד כה התביעה שלנו שיהיה עובד קהילתי או עובד סוציאלי כחלק אינטגרלי מהתהליך הזה של התחדשות עירונית, עד כה התביעה הזאת לא נענתה, ואני מקווה שהדיון הזה יביא לכך שאכן יהיה שילוב אינטגרלי מלא של עובד קהילתי או עובדי רווחה בליווי הפרויקט.

יוסי יונה: תודה, גברתי היושבת ראש.

מירב בן ארי: תודה רבה.

תמר זנדברג: תודה רבה, גברתי היושבת ראש, תראו, התחדשות עירונית הפך להיות צורך השעה, ואנחנו בעד.

תמר זנדברג: התחדשות עירונית זו דרך לייצר יחידות דיור במרכזי הערים, במרקם עירוני, במקום שאנשים זקוקים לו.

תמר זנדברג: אבל ההתחדשות העירונית הפכה גם להיות שם מכובס למתחמים של פינוי בינוי שבהם מפנים אוכלוסייה מבתיה שכבר בנויים, ושכבר נמצאים במרכזי הערים, ובונים במקומם דירות אחרות לאנשים אחרים.

תמר זנדברג: הדוח הזה של משרד הרווחה שבגינו יזמנו את הדיון הוא דוח מאוד חשוב ראשוני ותקדימי – למה?

תמר זנדברג: כי עד היום הייתה תפיסה, ואנחנו התקשינו מאוד לטעון אחרת שבאותם מיזמי התחדשות עירונית / פינוי בינוי, מיוצר מצב של win win win - היזם מרוויח, זה ברור.

תמר זנדברג: העיר מרוויחה והציבור תוספת של יחידות דיור, וזה חשוב לנו מאוד, אנחנו במשבר דיור, והדיירים מרוויחים כי הם מקבלים יחידת דיור משופרת, מחודשת, בתנאים טובים יותר, וחדשה במקום הישנה שהייתה להם.

תמר זנדברג: הדוח הזה של משרד הרווחה שם סימן שאלה מטריד, או אפילו אני אגיד את זה מבהיל, לא רק מטריד על הצלע השלישית של אותו דייר, של אותו תושב, של אותו אזרח ישראל שעד היום אנחנו ידענו שהזכות המקודשת ביותר שלו היא זכות הקניין, והדירה שלו, אולי הקטנה, אולי המוזנחת, אולי הישנה, אבל שלו, ובעצם הרכוש כמעט היחיד שיש לו להורשה לדורות הבאים, עומדת לא להשתפר, אלא להיפגע.

תמר זנדברג: הדוח הזה מראה במספרים - אני רוצה לשבח את אנשי משרד הרווחה, וספציפית את הגברת עירית בשן שיושבת כאן, שבכלל שמה לב לדבר הזה במסגרת העבודה הסוציאלית הקהילתית, וזה אולי מראה על החשיבות של אותה עבודה סוציאלית קהילתית.

תמר זנדברג: גברתי היושבת ראש, אני רק רוצה מספר אחד - מתוך כ-11,800 בתי-אב שקיבלו סיוע בשנת 2015 על ידי משרד הרווחה מפרויקטים של התחדשות עירונית שלא המשרד יזם.

תמר זנדברג: היו עובדים סוציאליים בשטח, והם נתקלו במצוקה כתוצאה מכניסת הפרויקטים למקום.

תמר זנדברג: משרד הרווחה לא המציא את העבודה הזו, הוא הגיב לצרכי הקהילה, כי זה מה שהעבודה הסוציאלית קהילתית טובה עושה.

תמר זנדברג: מתוך 11,800 בתי אב שקיבלו סיוע, למעלה מ-2,700 מהם שיעור מאוד משמעותי מהם, קיבלו סיוע בשל תופעות של ניצול ו/או החתמה פוגענית על מסמכים על-ידי מאכערים בשפה שלא מובנת להם, בחוזים שהם לא יודעים מה משמעותם, ושבסופו של דבר פוגעים בהם, מטרידים אותם, ובעצם הזכויות שלהם, השמירה על הזכויות והמיצוי של הזכויות של אותם דיירים לא היו הדבר המוביל באותה החתמה, אלא הרווח ליזמים, וזה סימן קריאה ונורת אזהרה מאוד מרכזית, במיוחד שאנחנו היום מתקדמים לעבר אישור מאסיבי של עשרות פרויקטים כאלה בכל הארץ, עם עשרות אלפי דיירים שהולכים להיכנס למעגל ההחתמה הפוגענית והניצול הזה ממש בקרוב.

תמר זנדברג: ולכן, המשפט האחרון שלי זה רק מה אנחנו מציעים.

תמר זנדברג: בגלל שבוועדה המקבילה לכאן, כמו שאמרו חבריי, מתקדם חוק.

תמר זנדברג: לכן שלושה דברים.

תמר זנדברג: הדבר הראשון - במסגרת החוק הזה יש לנו קרן דיי רציני על קרן ההתחדשות העירונית, על הכספים שיהיו בה, ולמה הם יוקדשו.

תמר זנדברג: נדמה לי שאין מטרה טובה יותר מאשר – אל"ף, להקים את הקרן, להזרים אליה כספים, ולהשתמש בהם לטובת, לצרכי הדיירים שזקוקים לכך הראשונים, זה קו ההגנה הראשון.

תמר זנדברג: הדבר השני, שאנחנו הצענו, ואני חושבת שבאמת הגיע הזמן ליישם אותו.

יגאל גואטה: תמר, כשאת אומרת שלושה דברים שהצענו, את מדברת על מה שאת הצעת, או מה שכולנו הצענו?

תמר זנדברג: לא, אני.

יגאל גואטה: זה לא שלושה, שני דברים.

תמר זנדברג: אני אציין.

מירב בן ארי: יש כאן פעילים, בבקשה, דקה אחרונה.

תמר זנדברג: אני אציין שלושה דברים שהצענו אותם, בעיניי הם חשובים ביותר.

תמר זנדברג: כמובן, אני רוצה להגיד שגם חבר הכנסת גואטה הוביל כאן קבוצה של חברי כנסת והם הסתייגו לחוק.

תמר זנדברג: אני חושבת שאלה הדברים החשובים: 1.

תמר זנדברג: הקרן.

תמר זנדברג: 2.

תמר זנדברג: אנחנו הצענו לערוך סקר צרכים חברתי בטרם אישור הפרויקט, כי בסופו של דבר אנחנו באים לבני אדם שהם קיימים שם, הצרכים שלהם הם קודמים.

תמר זנדברג: על מנת שלא נגיע למצב של החתמה פוגענית, על מנת שלא נגיע למצב שאנחנו צריכים לקחת דייר ולהגדיר אותו כדייר סרבן רק בגלל שהתכנית לא מתאימה לצרכים שלו, ואז לחוקק חוקים נגד הדייר הסרבן וללכת נגדו לבית-המשפט ולתבוע אותו, אז קודם כל צריך לראות מה הצרכים שלו.

תמר זנדברג: ולכן, לערוך סקר צרכים חברתיים, לראות מה הצרכים של האוכלוסייה ובהתאם לזה להתאים את התכנית.

תמר זנדברג: הדבר השלישי, להטמיע בחוק את הנושא של עבודה סוציאלית קהילתית שתלווה את המתחמים האלה כחלק אינטגרלי שמשרד הרווחה ימנה, והוא כמובן הצטרך להיות מתוקצב על כך.

תמר זנדברג: "ימנה עובד או עובדת סוציאלית קהילתית מטעמו מטעם מדינת ישראל, או הרשות המקומית".

תמר זנדברג: יושבים כאן הנציגים של המינהלים הקהילתיים בירושלים שעושים עבודה מצוינת, למנות עובד כזה לאותו פרויקט שיוכל ללוות ולענות על הצרכים של הקהילה במסגרת עבודה ממשלתית שלנו של משרד הרווחה.

תמר זנדברג: תודה.

מירב בן ארי: נקודות בהירות וטובות.

מירב בן ארי: אני רק רוצה להגיד שחבל שלא אמרתם והיינו מבקשים מחבר הכנסת אלי כהן שהצטרף.

יגאל גואטה: זה בדיוק מה שאמרתי איך זה שלא זימנתם אותו.

מירב בן ארי: שאלנו את מי להזמין.

יגאל גואטה: דרך אגב, אמרתי לו להגיע בכל זאת, הצעתי לו.

יגאל גואטה: אתם הייתם צריכים לזמן אותו.

מירב בן ארי: זה לא עובד ככה.

מירב בן ארי: לא, אדוני, אני אסביר לך איך זה אמור לעבוד.

מירב בן ארי: לא, אל תפריע לי אדוני.

מירב בן ארי: אדוני, כשמציע הצעה לסדר היום הוא זה שצריך לבקש את מי להזמין.

מירב בן ארי: וחבל שדיון כל כך חשוב, לא משנה הוא מהסיעה שלו, ואני אדאג לעדכן אותו, כמו-כן ביקשתי לבדוק אם הוא פנוי עכשיו.

מירב בן ארי: המציע צריך לבקש את מי להזמין, תאמין לי אני יודעת איך העסק פה עובד.

מירב בן ארי: אני רוצה לברך את הקבוצה שהגיעה לכאן מהשב"ס.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את החבר'ה שהגיעו לפה מחיפה מהשטח.

מירב בן ארי: הזמן קצר, אז אולי תבחרו שני נציגים מרכזיים.

<אריאלה שטיימברג: אני מקריית אליעזר, חיפה.

<אריאלה שטיימברג: פעילה שכונתית.

<אריאלה שטיימברג: עברתי קורסים של התחדשות עירונית.

<אריאלה שטיימברג: נפגשנו עם חברי כנסת, הייתי בוועדות הקודמות, קראתי את החוק.

<אריאלה שטיימברג: יש כאן נציגים שהיו אצלנו, מאוד מכבדים ומוקירים את זה לטובה.

<אריאלה שטיימברג: נאמרו פה דברים, אני לא רוצה להאריך.

<אריאלה שטיימברג: אבל באמת כל מלה שנאמרה פה היא מלה חשובה מאוד וטובה.

<אריאלה שטיימברג: אנחנו רוצים להגיד, לפני שהרווחה השתדכה אלינו בנושא של פינוי בינוי, ועזרה לנו מאוד, היינו במצב של בלבול, וכמו שנאמרו פה הדברים שאנשים חתמו למספר גורמים, ובעצם כל דבר כזה מעכב את ההתקדמות של ההתחדשות, והרווחה הייתה לנו לתועלת.

<אריאלה שטיימברג: היא הייתה מגשרת בינינו לבין העירייה הפעילים לבין התושבים.

<אריאלה שטיימברג: היא יצרה לנו מקום מאחד, זה היה מאוד חשוב, מאוד מועיל, בזכות זה התקדמנו והיינו מאוד מאוחדים, ומאורגנים, והתקשורת עברה ביניהם בצורה מסודרת.

<אריאלה שטיימברג: נפגשנו עם נציגי העירייה בזכות הרווחה, וזה היה לתועלת רבה.

<אריאלה שטיימברג: אני חושבת שבלי הרווחה אנחנו לא היינו מגיעים למקום שהגענו.

<אריאלה שטיימברג: לא הייתה אותה התקדמות, ולא היו דברים חשובים, כי הרווחה היא מודעת למצבם של התושבים, ויכולה לסייע לנו בכל הצרכים.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: בבקשה, פעיל חברתי מר רוברט גולדשטיין, מערב חיפה.

<רוברט גולדשטיין: אני נמצא כאן כנציג של פעילי נווה דוד, ושל התושבים עצמם.

<רוברט גולדשטיין: אחרי שדיברו כל כך יפה, והציגו את זה כל כך יפה גם חברי כנסת ותודה לכולם.

<רוברט גולדשטיין: אני רוצה לומר רק דבר אחד – כל מה שהוצג כאן הוא כאין וכאפס לעומת מה שקורה בשטח.

<רוברט גולדשטיין: בלי עזרה - אני מקדים את הדברים המאוחרים, בלי עזרה של מערכת הרווחה הארצית לתוך השכונות האלה, ועזרה לתושבים עצמם, אנחנו הולכים ליפול וליפול בגדול – למה?

<רוברט גולדשטיין: אני אתן לכם כמה דוגמאות.

<רוברט גולדשטיין: אצלנו בשכונה יש מגוון אנשים, חלקם הם יוצאי ברית-המועצות לשעבר, חלקם הם אתיופים, ואחוז גדול מהאנשים האלה לא מבינים לא רק את השפה, הם לא מבינים מה שקורה אפילו מסביבם, והם נפגעים כי הם חותמים כמעט לכל אחד על כל דבר, כי הם רוצים אולי לקדם את עצמם, חלקם אפילו מפחדים לצאת משם, כי הם אומרים, זה הבית שלי, אני לא רוצה ללכת מפה, כי הוא לא מבין את המשמעות.

<רוברט גולדשטיין: לגבי כל המערך הזה קיבלנו כרגע עזרה ממחלקת הרווחה של עיריית חיפה.

<רוברט גולדשטיין: יושבים איתנו אפילו נציגים שלהם, אבל זה לא מספיק.

<רוברט גולדשטיין: אם מערכת הרווחה הארצית לא תהיה מעורבת בכל הנושא של התפתחות השכונות, אנחנו ניפול, ואנחנו ניפול בגדול, וזה יהיה בכי לדורות, כי האנשים האלה או יעזבו את השכונות למקומות יותר עניים, כי הם לא מסוגלים להחזיק את עצמם בשכונות, או שהם ייפלו בתוך השכונה עצמה למעמסה על התושבים החדשים אולי שיבואו.

<רוברט גולדשטיין: ובמקום שניקח את הסלמס ונהפוך אותו למשהו יפה, אנחנו נעשה סלמס גדול, אז אנחנו לא רוצים את זה.

<רוברט גולדשטיין: אנחנו רוצים שהאנשים האלה יקבלו מההתחלה עזרה.

<רוברט גולדשטיין: יקבלו את העזרה מהמערך הארצי כדי שאנחנו נוכל לקדם את הנושא הזה כמה שיותר מהר.

<רוברט גולדשטיין: תודה.

מירב בן ארי: תודה.

<חירייה עלו-חמרה: אני מנהלת המחלקה לעבודה קהילתית באגף הרווחה, עיריית חיפה.

<חירייה עלו-חמרה: הייתי רוצה לתת אתגר לכולנו כאן, לא רק לתושבים כאילו החלשים.

<חירייה עלו-חמרה: אני רוצה לראות מי מאתנו כאן יודע להתמודד עם תהליכי התחדשות עירונית וכל הידע גופי הידע שצריכים שם.

<חירייה עלו-חמרה: זה צריך להיות גוף ידע משפטי, כלכלי, נדל"ני, ארגוני, קהילתי, תכנוני.

<חירייה עלו-חמרה: אני רוצה לתת אתגר לכל אחד שיושב כאן ויעמוד באתגר הזה.

מירב בן ארי: מה את מציעה?

<חירייה עלו-חמרה: למה אני אומרת את זה, כי זה תהליכים מאוד מורכבים, מאוד קשים, דרושים המון גופי ידע.

<חירייה עלו-חמרה: כשהתחילו לבוא אלינו תושבים, הבנו כמה שזה מורכב, שאנחנו בעצמנו צריכים ללמוד את זה.

<חירייה עלו-חמרה: קודם כל, כל העניין הזה של ליווי של תושבים, וליווי של אוכלוסייה, אני יכולה להגיד לך שאני רואה בהתחדשות עירונית, ואני רוצה להגיד למשרד הרווחה בכלל, זו הזדמנות היסטורית למשרד הרווחה, ואולי למדינת ישראל, אם היא רוצה לפורר כיסי מצוקה שנמצאים בשכונות, בפריפריה החברתית שיש לנו.

<חירייה עלו-חמרה: אם אנחנו רואים שהתחדשות עירונית יכולה להיות מוביליות כלכלית גם למשפחות שהן נמצאות במצב שנמצאות בו היסטורית, לא בגללן, בגלל כל מיני סיבות, לא ניכנס לזה על כל נושא של העוני.

<חירייה עלו-חמרה: אני חושבת שהנושא של דיור שמקבל מרכיב משמעותי בנושא של העוני, לפי הוועדה של אלאלוף, כאן זו הזדמנות היסטורית לחבר בין הדברים, ולבוא ולתת לתושבים כלים.

<חירייה עלו-חמרה: גם בשלב התכנון בהתחלה כאשר באים יזמים ולתת להם את הידע, אנחנו בנינו ממש אקדמיה של התחדשות בחיפה, ובנינו את כל התהליכים האלו.

<חירייה עלו-חמרה: מצד שני, גם בשלב התכנון להקיף את הידע והליווי, גם לארגן אותם לפני שהגיעו היזמים.

<חירייה עלו-חמרה: במקום שהיזמים יארגנו אותם לפי האינטרסים שלהם, שאנחנו נארגן אותם כי בסופו של דבר יש לנו את האינטרס הציבורי.

<חירייה עלו-חמרה: גם אחר כך, אחרי שבעצם מתוך תהליך הביצוע, תהליך ליווי לכל מיני נקודות ואוכלוסיות, גם אחרי כשבונים אחרי קהילה חדשה - מה זה אומר קהילה חדשה שנבנית עכשיו?

<חירייה עלו-חמרה: שלושת רבעי מהאוכלוסייה שמגיעה למצב הטוב היא - - -

מירב בן ארי: חבר הכנסת אלי כהן, אני רוצה להודות לך שהצטרפת אלינו בהתראה כזו קצרה.

מירב בן ארי: אני יודעת שלא זומנת מראש, זאת טעות שלנו, ואני מודה לך.

יגאל גואטה: דרך אגב, אם כבר אמרת, אני חושב שהוועדה יודעת שדנים בנושא של התחדשות עירונית, והיא רואה שיושב ראש הוועדה לא מוזמן, תפקח את עיניהם של המציעים ותזמן אותו.

יגאל גואטה: זה משהו פנימי - - -

מירב בן ארי: אדוני, חבל על הזמן שאתה מבזבז לוועדה עכשיו.

מירב בן ארי: אני רוצה לסיים עם הפעילה שהגיעה במיוחד מחיפה.

<חירייה עלו-חמרה: גם אחרי שחוזרים התושבים לשכונה, זה מאוד משמעותי המשך הליווי, כי השכונה היא שלהם, ולהשאיר להם אותה קודם כל ויישארו להמשיך להיות וליהנות.

<חירייה עלו-חמרה: גם לגבי הליווי שלהם לחשוב על מנגנונים שייקלטו אותם מחדש מתוך השכונה, זה חשוב גם מבחינת דיור, גם מבחינת שירותים.

<חירייה עלו-חמרה: זה מגיע לילדים שלהם ולנכדים שלהם שיחיו בשירותים ברמה גבוהה להמשיך להיות שם.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה.

מירב בן ארי: גם חברי הכנסת התייחסו כאן לדור הבא.

מירב בן ארי: רק מלה אחת לחבר הכנסת אלי כהן, יושב ראש ועדת הרפורמות - שתדע שהדיון שמתעסק הוא בתגובה לשלוש הצעות לסדר, בעצם איך להתמודד בנושאים של התחדשות עירונית מול ניצול של אוכלוסייה מוחלשת שגרה בתוך המתחמים האלה.

מירב בן ארי: אני מניחה שאתה שולט בחומר, אתה גם תיכף תתייחס.

מירב בן ארי: אני רוצה לתת לחברי הכנסת שהגיעו.

מירב בן ארי: חבר הכנסת יגאל גואטה.

מירב בן ארי: בבקשה.

אלי כהן: תודה על ההנחיות.

יגאל גואטה: תודה, גברתי היושבת ראש, אני חושב שהנושא הזה הוא ברור לכולנו, לפחות לחברים שישבנו ועברנו על הסעיפים.

יגאל גואטה: אני חושב שגם ליושב ראש הוועדה עם כל הכבוד לדיור בר השגה ותוספות של דירות, ויזמים, והכול, זה באמת אין ואפס לעומת הדאגה לחלש שזה הדבר היחיד שעומד לנגד עינינו.

יגאל גואטה: יש כמה נקודות, ואני אתן שתיים מהן על מנת שיבינו שאנחנו באמת חיים ונושמים את הנושא הזה של הדייר לחלש.

יגאל גואטה: כפי שאמרנו קודם, אנחנו דיברנו על הנושא של ליווי צמוד שילווה את הציבור הזה.

יגאל גואטה: הם דיברו פה על נושא סוציאלי, אבל גם בן-אדם מקצועי שילווה את האנשים האלה.

יגאל גואטה: אנחנו צריכים להבין שאשה זקנה בת 80, בטח ובטח אם היא אלמנה שיושבת לבד באיזשהו בית כזה, היא מבחינתה לא רוצה כלום.

יגאל גואטה: אני אספר לכם סיפור.

יגאל גואטה: באתי להוריי בקריית שמונה, הם חיו לבד אחרי שכל אחיי התחתנו, וראיתי שהמטבח של אמא שלי עדיין מפח חלוד, כנראה מלפני קודם המדינה.

יגאל גואטה: אמרתי לה, אמא, אני רוצה בבקשה להחליף לך את המטבח.

יגאל גואטה: שתבינו, המטבח זה בערך מטר על 82 ס"מ.

יגאל גואטה: אמא – אל תיגע לי בכלום, אל תזיז לי.

יגאל גואטה: רק לשים ארונות מעץ חדש באותו גודל בדיוק – אל תיגע לי בכלום.

יגאל גואטה: האנשים האלה לא אוהבים שמזיזים אותם.

יגאל גואטה: לא אוהבים כלום, בטח ובטח להגיד לו, אדוני, צא מהבית שלך ובוא עכשיו לבית חדש.

יגאל גואטה: ובטח שהוא לא מבין במה מדובר, והוא לא יודע לעמוד מול היזם הזה, ואין לו מושג בכלל מה רוצים ממנו, ואין לו מושג מה הערך של הדירה שלו לעומת מה שהוא אמור לקבל, ואכן, דיברנו על הנושאים האלה, הנושאים האלה עלו בוועדה, והם יעלו עוד.

יגאל גואטה: סיכמנו עם היושב ראש, הוא קיבל את זה בברכה שאנחנו אמורים להביא לו עוד כמה נושאים דווקא בנושאים האלה בדיוק של פגיעה בחלש.

יגאל גואטה: עוד נקודה - הנושא של ההוצאה שאמורה להיות מזה.

יגאל גואטה: עם כל הכבוד, גם אם בסופו של יום, בסופו של דבר הזקנה הזאת תעבור את התהליך הזה בשלום, והיא תקבל את מה שמגיע לה, והכול יהיה בסדר, ולא רימו אותה, אבל בסופו של יום הכניסו אותה לאיזשהו בניין של 50 קומות.

יגאל גואטה: שמעתי שראש עיריית רמלה אמר שהוא רוצה להקים שם בניין של 50 קומות, עם מעלית, אבל ישימו אותה בקומה 39, והיא לא מחללת שבת במקרה הזה, וכל מה שהיא רוצה בשבת זה רק לרדת לבית הכנסת ונגמר לה החלום הזה, ובד בבד גם יגידו לה שדמי ניהול שם 1,280 שקל בגלל שיש שם בל בוי, ובריכה, וחדר כושר, והיא לא מבינה על מה מדובר בכלל.

מירב בן ארי: אנחנו מודים לך אתה ממחיש את הדברים.

יגאל גואטה: על מנת שתבינו את זה, לזעזע לכם קצת את אמות הסיפין.

יגאל גואטה: המסכנה, שכל קצבת הזקנה שלה זה גרוש וחצי, ורוצים ממנה 1,280 שקל דמי ניהול, אלה דברים שאנחנו נעמוד שלא יהיו.

יגאל גואטה: אני חושב שכולם תמימי דעים בעניין הזה, ואם מכל הפרויקט הזה יהיה מצב שזקנה אחת תזיל דמעה, או זקן אחד במדינה הזאת יזיל דמעה - אני אומר לכם, ייצא שכרנו בהפסדנו, לא שווה כל הפרויקט הזה.

יגאל גואטה: תודה רבה.

מירב בן ארי: צודק.

מירב בן ארי: משרד המשפטים בבקשה.

<אסתי ורהפטיג בס: יש כמה דברים פשוט שרציתי להזכיר בהקשר הזה, זה התייחס לדברים שנאמרו פה לגבי ההצעה לחוזה אחיד שהציעה חברת הכנסת מלינובסקי, אני רק רוצה להזכיר, שלפי הצעת החוק של הרשות להתחדשות עירונית שנידונה בראשות חבר הכנסת כהן, כבר היום לרשות להתחדשות עירונית יש סמכות לפרסם חומרי הסברה והדרכה, ובכלל זה נוסחים מומלצים למסמכי התחדשות, ועסקאות להתחדשות עירונית, והעסקאות הנלוות להם, כלומר - - -

יוליה מלינובסקי: תשימי לב לניסוח - יש סמכות להמליץ למשהו, אני רוצה שזה יהיה יותר ברור, כי הסמנטיקה פה חשובה, אנחנו מבינות את זה נכון?

<אסתי ורהפטיג בס: אני יודעת שזה משהו שמאוד חשוב גם לגורמי המקצוע שעוסקים בזה והממשלה.

יוליה מלינובסקי: חייב לעשות, לא מומלץ ולא רשאי, חייב לעשות, חייב לפרסם בשפות, אז זה משנה את כל המהות.

<אסתי ורהפטיג בס: גם היום גורמי המקצוע בממשלה מכירים בחשיבות של זה, ואנחנו מקווים שבאמת פרסום של נוסח כזה ישפיע על השוק ויצליח להיטמע, ואז גם דיירים שאין להם עורך דין יוכלו לקחת אל הנוסח הזה שיהיה זמין לכולם ולבקש שהוא יהיה הנוסח.

מירב בן ארי: איפה את מפרסמת את זה?

<אסתי ורהפטיג בס: באתר.

מירב בן ארי: את סומכת על הקשישה של גואטה שתיכנס לאתר?

<אסתי ורהפטיג בס: חוץ מזה יש כל מיני הוראות בחוק, יש - - -

יוליה מלינובסקי: תחייבי יזמים לעשות את זה.

יוליה מלינובסקי: תחייבי את היזם לעבוד עם החומר שלך.

מירב בן ארי: הנקודה של האתר, מה שלנו נהיר וברור – יש אוכלוסיות שלמות שלא מגיעות לאתר, ולא משתמשות בזה.

יגאל גואטה: זה בדיוק האוכלוסיות האלה, האתר היחיד שהם מכירים זה האתר של רבי שמעון בר יוחאי.

<אסתי ורהפטיג בס: חוץ מזה, יש בהצעת החוק גם התייחסות לעניין של הנגשת מידע ולעניין של - - - חברתיים.

יוסי יונה: לא, אנחנו טוענים - - - לא מספקת.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה, של ההנגשה.

מירב בן ארי: כל חברי הכנסת מדברים על הנגשה.

<אסתי ורהפטיג בס: גם היום הצעת החוק מתייחסת להנגשה.

<אסתי ורהפטיג בס: היא מתייחסת גם למינוי יועצים חברתיים לליווי דיירים, יש התייחסויות לכל זה בהצעת החוק כבר היום.

<אסתי ורהפטיג בס: חוץ מזה, אני חושבת שכדאי להזכיר גם את הצעת חוק המארגנים שגם היא התחילה דיונים בוועדה של חבר הכנסת כהן.

<אסתי ורהפטיג בס: זו גם הצעת חוק ביוזמת משרד המשפטים, בשיתוף עם משרד השיכון מההתחלה בעקבות פניות שאנחנו קיבלנו על מצוקה של דיירים, על קושי, על זה שחותמים ואז אחרי זה מבינים שבן-אדם תקוע עם זה לכמה שנים עכשיו, כרגע בלי גבול אפילו.

<אסתי ורהפטיג בס: הצעת החוק הזאת גם בראש ובראשונה מגבילה את תקופת ההתקשרות עם אותם מארגנים, כלומר, קובעת אבני דרך.

מירב בן ארי: של מי הצעת החוק?

<אסתי ורהפטיג בס: הצעת חוק של משרד המשפטים.

<אסתי ורהפטיג בס: היא עברה קריאה ראשונה, והיא עכשיו בדיונים בוועדת הרפורמות.

מירב בן ארי: בסדר, אז גם חבר הכנסת התייחס להצעת החוק הזאת.

<אסתי ורהפטיג בס: היא מכיר אותה כבר, הוא כבר העיר עליה הערות.

<אסתי ורהפטיג בס: נוספו עוד דברים מאוד חשובים בעקבות ההערות של הוועדה.

<אסתי ורהפטיג בס: זו הצעת חוק שהיא מאוד רלבנטית לכאן.

<אסתי ורהפטיג בס: כלומר, קודם כל היא מגבילה את תקופת ההתקשרות עם אותם גופים.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: הצעת החוק אין צורך לפרט, גם אין לנו זמן לזה, וחבר הכנסת כהן התייחס אליה.

<אסתי ורהפטיג בס: עוד דבר אחד שהצעת החוק הזאת קובעת, זה העניין של כינוס אסיפת דיירים לפני ההחתמה.

<אסתי ורהפטיג בס: זה באמת לגבש את הדיירים, לאסוף אותם, ולספר להם על כל המהלך הזה עוד לפני שאתה מתחיל להחתים, זה יהיה תנאי להחתמה ראשונה.

<אסתי ורהפטיג בס: המטרה היא באמת שאותה גברת זקנה שלא מבינה, אז האסיפה הזאת יכולה לעזור לה.

<אסתי ורהפטיג בס: כלומר, זה שיהיו דיירים ביחד, ואחד ידבר עם השני, זה יעודד את השיח ביניהם.

<שרה טודובר: את סומכת על - - -

<אסתי ורהפטיג בס: זה לא עניין של לסמוך, זה קוגנטי שהוא מחייב.

<אסתי ורהפטיג בס: עוד נקודה אחת נוספת, זה הממונה על פניות דיירים שזה גם דבר שנוסף להצעת החוק של הרשות להתחדשות עירונית והממונה על זה, באמת, בעקבות כל הפניות שקיבלנו אמור לתת מענה.

<אסתי ורהפטיג בס: זה ממונה שיש לו סמכויות לקבוע קביעות שאחרי זה ישמשו כראייה במשפט, ישמשו כראייה לכאורה, ולכן מכאן החשיבות, אז ההנחה היא שאנשים יוכלו לפנות על כל דבר שהוא.

<אסתי ורהפטיג בס: אנחנו שמענו פניות על איומים ולחצים, ודברים שהם באמת לא לגיטימיים, ולפעמים הם לא פליליים, אז אי אפשר לפנות למשטרה.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה.

מירב בן ארי: אנחנו במשא ומתן עם היושב ראש, לקבל הארכה.

דב חנין: תודה גברתי היושבת ראש, ותודה על זה שזימנת לדיון הזה גם את חבר הכנסת כהן שמוביל כרגע את הצעת החוק בנושא.

דב חנין: אני שמח שדיברתי אחרי נציגת משרד המשפטים, כי הדברים שלך גברתי דיי ממחישים לי את הפער בין המקום שבו אתם נמצאים לבין המציאות.

דב חנין: אנחנו נמצאים במציאות דרמטית.

דב חנין: מה שקורה בתחום ההתחדשות העירונית זה אי שוויון מבני עמוק מאוד - בצד אחד של המשוואה נמצאים תושבים מוחלשים, שכונות מוחלשות, אנשים שאין להם ידע, מוכנים להתפתות להבטחות, מוכנים להתפתות אולי לדברים שאין להם שום אחיזה במציאות.

דב חנין: מהצד השני, עומדים יזמים מאוד חזקים, לא רק יזמים חזקים, אלא יזמים מחוזקים.

דב חנין: כי אנחנו עכשיו, בחקיקה שאנחנו מקדמים בכנסת, אנחנו מייצרים מסלולים מהירים מאוד אפקטיביים חוקיים שיאפשרו ליזמים האלה לעבוד – עוד יותר יעיל, עוד יותר מהיר ועוד יותר חזק.

דב חנין: ולכן, ביחסים הלא שוויוניים האלה, אם אנחנו לא נדע לייצר מנגנונים מאוד חזקים שיתקנו את אי השוויון, אנחנו נעמוד בפני קטסטרופה.

דב חנין: אני מצטרף לכל ההצעות שהועלו כאן, גם להצעות של חבר הכנסת גואטה, להצעות של חברת הכנסת זנדברג.

דב חנין: הצעות של חברת הכנסת מלינובסקי, ההצעות האלה משלימות זו את זו.

דב חנין: אנחנו צריכים לייצר פה סל של הגנות לתושבים מוחלשים מול יזמים מחוזקים.

מירב בן ארי: תודה רבה חבר הכנסת חנין.

מירב בן ארי: אני נותנת לחבר הכנסת אלי כהן להתייחס לדברים שנאמרו.

מירב בן ארי: אלי, חשוב מאוד ההתייחסויות שלך לדברים שנאמרו כאן.

אלי כהן: אני אתייחס בתמציתיות לדברים.

אלי כהן: קודם כל, אני חושב שהנושא הזה הוא נושא חשוב, הוא נושא מהותי שבאמת חשוב שעלה על סדר היום.

אלי כהן: יחד עם זאת, חשוב לי להגיד, שגם במסגרת חברי הוועדה אצלי בנושא של התחדשות עירונית, אני באמת חושב שהוועדה התברכה בחברי כנסת חברתיים מהמעלה הראשונה.

אלי כהן: אני באמת לא רוצה לחלק ציונים לאף אחד, כמובן לחבר הכנסת גואטה שבכל ישיבה מציין את הנושא, חבר הכנסת יונה, זנדברג, ואחרים.

אלי כהן: בנושא של החוק של הרשות להתחדשות עירונית, נקבעו מנגנונים ברורים בעניין שמירה על זכויותיהם של דיירי הדיור הציבורי שהם הדיירים החדשים ביותר, הדבר הזה עוגן בחוזר מנכ"ל שנמצא באתר הוועדה, ונכנס גם לתוכן החקיקה, למען הסר ספק, מכיוון שאם השתנו בעתיד שרים כאלה ואחרים, שהמדיניות תישמר.

אלי כהן: אגב, התוכן של המסמך הזה – אנחנו קוראים לו מסמך ארבעת העקרונות.

אלי כהן: הוא מדבר על כך שלא תהיה הגלייה.

אלי כהן: היה מסמך ב-2014, של משרד הבינוי והשיכון שדיבר על כך שאותם שכונות שהולכות להתחדש, הדיירים החלשים יעברו לסלמס הבא ולא יישארו בפרויקטים חדשים.

אלי כהן: אז קבענו, לא, אנחנו רוצים אינטגרציה חברתית ולא תהיה הגלייה.

אלי כהן: הדבר השני נקבע, ששכר הדירה שלהם על-ידי המדינה לא יעלה.

אלי כהן: כלומר, אם הם גרו בדירת שיכון של 50 מטר, והם יעברו לדירה גדולה יותר של 70, 80 מטר, לא משנה מה, שכר הדירה על ידי המדינה לא יעלה.

אלי כהן: כמו כן, נקבע הנושא של ועד בית, במקרים מסוימים גרת בדירה שוועד בית לא שילמת בכלל, היה 20 או 30 שקלים, עברת לבניין חדש שעלויות ועד הבית יכולות להיות 250 או 300 שקלים, גם כאן נקבע שתהיה השתתפות של המדינה בתשלומי ועד הבית.

מירב בן ארי: חבר הכנסת גואטה, זה בדיוק מה שדיברת.

מירב בן ארי: מהיכרות עם חבר הכנסת כהן, הוא התייחס לכל.

יוליה מלינובסקי: הוא מדבר על דיור ציבורי.

אלי כהן: אני אתייחס, רשמתי לעצמי.

אלי כהן: לכן גם הנושא הזה של ועד הבית הייתה בהחלט התייחסות נוספת, ולבוא ולשמור עבור אותם דיירים עבור זכויות הרכישה שיש להם פרק זמן מסוים, לבוא באפשרות לרכוש את הדירה גם לפי מחיר הדירה הישנה.

אלי כהן: כל מה שאמרתי מופיע גם באתר הוועדה, ומופיע גם בנוסח החוק, מכיוון שזאת הייתה דרישה מוצדקת כמובן של חברי הוועדה, וזה נכנס לסעיף.

אלי כהן: בנוסף לזה, היום ישנה חקיקה נוספת שנמצאת על שולחן הוועדה, שגם היא מתייחסת, וגם כמובן חברת הכנסת מלינובסקי שותפה לדיונים, וכמובן נותנת את הערותיה.

אלי כהן: הנושא של חוק המארגנים, או ידוע בשפה החופשית, חוק המאכערים, שכאן הוא למעשה נועד למנוע ניצול של דיירים.

מירב בן ארי: שזה, אלי, אנחנו מדברים על דיירים באופן כללי בלי קשר לדיור הציבורי.

אלי כהן: בלי קשר לדיור הציבורי.

אלי כהן: שלמעשה כאן ישנם גופים שבאים, מחתימים את הדייר, רושמים לו הערת אזהרה ונעלמים – מחכים שיקרה משהו והם יוכל לקבל.

אלי כהן: כאן למעשה הייתה החלטת ממשלה שכאמור עברה בקריאה ראשונה, שבאה ואומרת שלא ניתן יהיה לכבול את הדיירים, שתקופת הזמן תהיה מוגבלת, ויש תקופות שבהן הדיירים יוכלו לבוא ולהשתחרר מאותם חוזים, ונקבע מי יכול - - - חשוב, אגב, להגיד, בעיקר זאת תהיה הערה לחבר הכנסת חנין - המדינה נותנת זכויות בשווי כלכלי עצום.

אלי כהן: היא למעשה נותנת זכויות בנייה, אם היה פרויקט שיש בו 100 יחידות דיור, אתה יכול לעשות פינוי בינוי, ולקבל לדוגמא 400 יחידות דיור.

אלי כהן: כלומר, תוספת על אותו שטח, או על שטחים נוספים של פי ארבע.

אלי כהן: הזכויות האלה יש להן שווי כלכלי ושווי כלכלי רב, והן ניתנות לדיירים עצמם.

אלי כהן: המקרה היחיד שבו מדינת ישראל מסכימה לתת זכויות בנייה ללא היטלי השבחה, או בפטור מהיטלי השבחה, זה אך ורק בפרויקטים של פינוי בינוי, או בפרויקטים של תמ"א.

אלי כהן: אני רוצה לציין, בהתחדשות עירונית יש לנו שלוש מטרות עיקריות.

אלי כהן: אחת – נושא של תוספת של עשרות אלפי ומאות אלפי יחידות דיור על בסיס התשתיות הקיימות באזורי הביקוש.

אלי כהן: הדבר השני – חיזוק מבנים.

אלי כהן: והדבר השלישי – הסוגיה החברתית.

אלי כהן: בעיניי הסוגיה החברתית עולה מבין שלושת השיקולים.

יגאל גואטה: אם אפשר לשנות את הסדר.

אלי כהן: נכון, אני בכוונה מציין את זה אחרון, מכיוון שזה הראשון.

אלי כהן: אתה יודע, כולם מדברים התחדשות עירונית, בינוי, בינוי, לא.

אלי כהן: התחדשות עירונית זה קודם כל סוגיה חברתית.

אלי כהן: אגב, אני ישבתי גם עם ראשי עיריות, תשמע, יש לנו שכונות עם בניינים חדשים, לובי מפואר, מרפסות שמש, שבילי אופניים, ולאדם משכונות מוחלשות הדבר הזה יימצא עם מתחים חברתיים.

אלי כהן: אני לא אגיד את שם העיר, על מנת בכוונה לא לשים אותה על המוקד ולא לפגוע בה, אבל בהחלט הנושא הזה עלה, ולכן המדינה נותנת לו תיעדוף.

אלי כהן: נקודה נוספת שהיא חשובה מאוד, ואנחנו רשמנו אותה בחוק, ואנחנו הולכים לתת לה תקציב, זה הנושא של הקמת מינהלות על ידי הרשויות המקומיות, מכיוון שהמינהלות ברשויות המקומיות הן אמורות להיות נטולות אינטרסים כלכליים.

אלי כהן: בעוד שיזם יכול לעשות איפה איפה, מניע אותו גם האינטרסים הכלכליים.

יוסי יונה: עולה גם טענה מקרב התושבים שהמון פעמים יש מתח או קונפליקט בין הרשויות עצמן לבין הדיירים, ולכן, העלנו כאן את הדרישה, שהמלווים בין אם זה עובד רווחה או איש המקצוע ייצגו באופן בלעדי את הדיירים הן למול היזמים והן גם למול הרשויות.

אלי כהן: לכן גם כאן בנושא הזה, הקמת המינהלות ברשויות המקומיות היא חיונית – אחד, לקדם את התהליכים, ושתיים – לעשות אותם כמה שפחות נטולי אינטרסים.

אלי כהן: היום יש סכום שנידון ממש בימים אלה, ששר האוצר מתכוון להקצות לתחום הזה כמה מאות מיליוני שקלים, אני לא רוצה להגיד את המספר המדויק, יודע מה הכיוונים, אבל מה ששר האוצר אמור להודיע אותו או לתת כמה מיליוני שקלים לעידוד התחום של ההתחדשות העירונית, להקמת המינהלות וכל הדברים הנלווים.

מירב בן ארי: האם בתוך המינהלת יהיו עובדים סוציאליים?

אלי כהן: יש ועדה מייעצת - וועדה מייעצת בהתחדשות העירונית כוללת שבעה חברים.

אלי כהן: הייתה הערה של חברת הכנסת זנדברג, לצורך העניין, למיטב זכרוני זו הערה שלה, להוסיף נציג של משרד הרווחה, זאת הסתייגות של חברת הכנסת זנדברג, להערכתי, ההסתייגות הזאת תתקבל וזה ה- - - יש חקיקה אחרונה שהיא מתייחסת לנושא של דייר סרבן, שכאן לצורך העניין ישנם דיירים שמסיבות כאלה ואחרות לא רוצים בקטע הזה להתפנות.

אלי כהן: כאן אמרנו שנעשה את ההבחנה בין דייר סחטן, לבין דייר שהוא סרבן משיקולים רלבנטיים.

אלי כהן: יש אחד שתאמינו לי, רוב הבניינים האלה זה בלוקים של ארבע כניסות, שישה דיירים בכל כניסה, 24 דיירים.

אלי כהן: ויש אחד שאומר, אני לא מתפנה, למה, אני רוצה יותר, ואני רוצה ככה ומחזיק את האחרים כבני ערובה.

אלי כהן: כאן זה סחטנות שבא לצורך העניין משרד המשפטים שבמסגרת התיקון לחוק נתן כלים על מנת לבוא ולהתמודד.

אלי כהן: אבל יחד עם זאת, אמרנו שנעשה זאת בנחישות וברגישות, מכיוון שיכול להיות מקרים של דיירים אחרים שבאמת יכול להיות שאשה קשישה בת 80 שאולי קשה לה, ונצטרך לבוא ולראות איך אנחנו נותנים מענה עבור אותם מקרים ספציפיים.

אלי כהן: לסיכום דבריי, אני יכול להגיד, שגם אני באופן אישי, ואני יכול להגיד גם כל חברי הוועדה בלי יוצא מן הכלל, רואים לנגד עיניהם את הסוגיות החברתיות.

אלי כהן: ולכן, מה שאמרה חברת הכנסת מלינובסקי, אני אשמח כמובן אם תוכלי לעבור על זה, אני רוצה להפיץ את זה לכל חברי הוועדה.

מירב בן ארי: אני רוצה להעיר לפרוטוקול שכל הדיון הזה היה צריך להיות בוועדת הרפורמות.

מירב בן ארי: אמנם זה דוח של הרווחה, ולכן שייכתם את זה לוועדת העבודה והרווחה, אבל הדיון הזה, ולשמחתי, אלי היה פנוי ונתן כאן הרבה, אבל אם לא היה פנוי, חצי מהדברים שנאמרו פה לא היינו יודעים.

מירב בן ארי: לכן הדיון היה צריך להיות בוועדת רפורמות.

מירב בן ארי: אני מודה לך שבאת.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע עוד מירושלים.

<שירה אבני: אני מרכזת מטה בעיריית ירושלים את הנושא החברתי של התחדשות עירונית.

<שירה אבני: יש פה את טליה שהיא עובדת קהילתית בהתחדשות עירונית, ושתי תושבות שהגיעו.

<שירה אבני: בעיריית ירושלים אנחנו מתמודדים עם זה כבר כמה שנים.

<שירה אבני: הבעיה קשה מאוד.

<שירה אבני: אמרו פה גם בחיפה, היא קשה אפילו יותר מהדוח.

<שירה אבני: אני רציתי שאני תומכת בכל מי שדיבר קודם, התושבים האלה צריכים ליווי צמוד, והם צריכים ליווי צמוד אובייקטיבי עם הכשרה בעבודה סוציאלית קהילתית.

<שירה אבני: חובה, אנחנו - - - בעיריית ירושלים, יש מימון של עיריית ירושלים שהבינה את זה, ובירושלים יש עובדות קהילתיות כאלה.

<שירה אבני: אנחנו רואים כמה זה אפקטיבי, ואפקטיבי בצורה מאוד משמעותית.

<שירה אבני: דבר שני שלא צויין פה בכלל.

<שירה אבני: אני רוצה לדבר על הקשר שבין החברתי לתכנון.

<שירה אבני: היום כשתכנית התחדשות עירונית מקודמת באגף תכנונים, לפעמים לא בודקים בכלל מה קורה עם התושבים, ולפעמים בודקים חתימות.

<שירה אבני: כבר ראיתי אנשים שהביאו חתימות, אף אחד לא בדק איך החתימות האלה אושרו.

<שירה אבני: איך האנשים חתמו אם האנשים מבינים אם החתימות האלה נכונות.

<שירה אבני: הגענו למצבים גם בירושלים שתכניות מאושרות, אף אחד מעולם לא שאל אותם.

<שירה אבני: זו סוגיה שאני חושבת שחייבים להכניס, גם ראיתי בחוק הרשות לא הכניסו את זה.

<שירה אבני: בעצם אפילו בהכרזה אין שום בדיקה האם תושבי המתחם מעוניינים בהכרזה הזאת, עושים הכרזה על מתחם בלי שבודקים.

מירב בן ארי: חברת הכנסת זנדברג התייחסה לזה.

תמר זנדברג: מה זה הסכמה?

תמר זנדברג: את רואה פה איך שיש לך החתמה נצלנית ופוגענית, אם זה מה שאתם בודקים, זה מה שתקבלו.

מירב בן ארי: חברת הכנסת זנדברג התייחסה לזה - - - נושא של סקר.

מירב בן ארי: גברתי, תסיימי בבקשה.

<שירה אבני: חברת הכנסת צודקת, בודקים, ואני רוצה לתקן את זה, בודקים חתימות, לא בודקים איך הם נחתמו.

<שירה אבני: אני רוצה לתת טיפ, כי אני חושבת שהשיטה של עיריית ירושלים היא שיטה טובה.

<שירה אבני: היא שיטה שמצד אחד אנחנו מכניסים עובדים סוציאליים קהילתיים לשטח, שנפגשים עם האנשים ומכירים, ומצד שני, אגב, אני עושה את הפיקוח ואת הבדיקה של החתימות, לכן אני רוצה לספר לכם איך זה עובד.

מירב בן ארי: סליחה.

מירב בן ארי: לא הבנו.

מירב בן ארי: גברתי סיימת.

<רבקה רחל הופשטטר: אני משכונת גילה בירושלים, אני רוצה להגיד לכם שאין דוגמה פה שחברי הכנסת, או שמישהו הזכיר שלא קיימת אצלנו בשכונה - אין פשוט דוגמה כזאת.

<רבקה רחל הופשטטר: האוכלוסייה מורכבת ברובה מ-50% באוכלוסייה מבוגרת ומוגבלת, ועוד דיור ציבורי, ומשפחות קשות יום שרובן נתמכות מהביטוח הלאומי.

<רבקה רחל הופשטטר: הגיע אצלנו נציג של יזם שבסופו של דבר הבנו שהוא בסך הכול קבלן חתימות.

<רבקה רחל הופשטטר: הוא החתים במהירות עצומה 90% בגלל שהוא מכר להם חלום.

מירב בן ארי: חברת הכנסת יוליה אמרה כאן ובצדק, עצרנו את זה.

<רבקה רחל הופשטטר: הוא החתים במהירות עצומה למעלה מ-90%, בגלל שהוא מכר להם חלום, ובאיזשהו שלב מצאנו את עצמנו במין סחרור שאנחנו בכלל לא מבינים מה קורה.

<רבקה רחל הופשטטר: הוא כמעט החתים לנו עו"ד בלי שבדקנו, ובלי שהבנו כלום.

<רבקה רחל הופשטטר: באיזשהו שלב אני וחנה קמנו ואמרנו, בסדר, צריך לבדוק מה הולך פה.

<רבקה רחל הופשטטר: פנינו לעירייה, ואני רוצה להגיד לכם, שבלי העזרה של העירייה אין לי מושג איפה היינו היום.

<רבקה רחל הופשטטר: פשוט העיריה עזרה לנו, ותמכה בנו – ליוו אותנו צעד אחר צעד, הסבירו לנו איך אנחנו צריכים להתנהל, מה אנחנו צריכים לעשות.

<רבקה רחל הופשטטר: אנחנו ארגנו את השכנים.

<רבקה רחל הופשטטר: באיזשהו שלב הוא הגיע שוב, התחיל לסכסך בין השכנים, להגיד שאנחנו שקרנים.

<רבקה רחל הופשטטר: זה הגיע למצב של הכפשות ואיומים, ומצב כל כך לא נעים שהגענו למצב של מבוי סתום.

<רבקה רחל הופשטטר: אבל בכל אופן, בעזרת הליווי של העירייה, באמת, עשינו אתמול כנס, ואיכשהו אנחנו כן מנסים איך להתקדם, אבל זה כל כך חשוב העזרה של הרשויות, כי האוכלוסייה מבוגרת וקשת יום, והנכים והמוגבלים – ואפילו משפחות צעירות שאין להן טיפת הבנה במשפטים או איך מתמודדים עם דבר כזה, פשוט לא מבינים שאם הם חותמים על ייפוי כוח בלתי חוזרים אין אחר-כך איך לצאת מזה, והם לא יידעו איך להתמודד עם זה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: יש גם אוכלוסיות חזקות שלא מסוגלות להתמודד עם חוזה.

מירב בן ארי: באינטרנט כשאתה כותב אני מסכים, אין לך מושג על מה אתה חותם.

מירב בן ארי: חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף.

מירב בן ארי: בבקשה.

עבדאללה אבו מערוף: תודה, כבוד היושבת ראש על הדיון.

עבדאללה אבו מערוף: אני מברך את היוזמים על הדיון.

עבדאללה אבו מערוף: התחדשות עירונית זה דבר חדש, יש הרבה מה ללמוד.

עבדאללה אבו מערוף: צריך התמחות רב מקצועית בשביל להמשיך בתחום, ואכן לעשות כל מה שצריך בצורה הנכונה שלא תפגע בקשישים.

עבדאללה אבו מערוף: אני מצטרף לכל מה שהוצע כאן וגם לדבריה של חברת הכנסת תמר זנדברג.

עבדאללה אבו מערוף: צריך שמחלקת הרווחה והעירייה שהיא תהיה המוביל בעניין הזה.

עבדאללה אבו מערוף: כל מיני חוקים, מחלקת הרווחה תהיה מעורבת בצורה נכונה והיעילה ביותר בכל התהליך.

עבדאללה אבו מערוף: חובת העירייה שאכן יערבו אותו, ולא יהיה פרויקט אחד בלי מעורבות של מחלקת הרווחה והעובדת הסוציאלית בצורה נכונה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני מודה לך, חבר הכנסת אבו מערוף על הסבלנות.

מירב בן ארי: אני מסכמת.

מירב בן ארי: אני מודה לכל מי שהגיע.

מירב בן ארי: אני מתנצלת אם לא שמענו מישהו, אבל אין ברירה אנחנו חייבים לסיים.

מירב בן ארי: אני מודה לחברי הכנסת המציעים.

מירב בן ארי: בהחלט אני מודה לחבר הכנסת אלי כהן, יו"ר ועדת הרפורמות שהגיע לכאן בהתראה קצרה והאיר את עינינו.

מירב בן ארי: הנושא הזה הוא נושא חשוב מאוד, הוא נושה חברתי מהמעלה הראשונה, תודה לחברי הכנסת המצטרפים.

מירב בן ארי: מספר נקודות לסיום.

מירב בן ארי: הנושא הזה ימשיך להיות במעקב של ועדת הרפורמות, זה התחיל פה ויעבור, אני רואה שכבר חברות הכנסת זנדברג ויוליה כבר מעורבות בנושא וגם חבר הכנסת גואטה שהיה כאן.

מירב בן ארי: לכן, אנחנו סומכים עליכם שאתם תמשיכו להוביל את הנושא החברתי.

מירב בן ארי: המינהלת עליה שאלתי שאמורה להיות מתוקצבת על-ידי שר האוצר - אנחנו נבקש תשובה ממשרד האוצר על התקצוב של המינהלת הזאת, וכמובן התייחסות למה שנאמר כאן על נציג רווחה, עובד סוציאלי, לא משנה איך המשרד יגדיר אותו, שהוא יהיה בתוך המינהלת וילווה את אותן המשפחות.

מירב בן ארי: נאמר כאן סקר צרכים, נאמר כאן גם מהכיוון שלך של עיריית ירושלים מי בודק את החתימות, זאת אומרת, לא מספיק לראות את החתימות.

מירב בן ארי: אלו הנושאים שאנחנו צריכים להיכנס אליהם בעובי הקורה יותר, חוץ מאותו דייר סרבן שבסופו של דבר יש לו את השיקולים שאותם צריך לבדוק, אבל באמת לבוא ולבחון את אותן אוכלוסיות, גם אנשים צעירים שבאים ונכנסים לתוך המקום הזה, מתוך חשיבה שהם יודעים לאן הם מגיעים, ובסופו של דבר מה שנקרא הם נופלים לפח הזה.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיד לכם שאני ליוויתי משפחה כזאת מנתניה בתכנית פינוי בינוי, שאחד הנערים היה במרכז שלי, והוא בא אליי עם החוזה הזה.

מירב בן ארי: אני, שהייתי המנהלת שלו ואני עורכת-דין, לא הצלחתי להבין שום דבר מהחוזה הזה.

מירב בן ארי: אמרתי לעצמי, מה חושב הילד בן ה-16 שאמא שלו חולה, היא הייתה גם חולת נפש, שהוא בא אליי ואומר לי, מירב, בואי תקריאי לי את החוזה.

מירב בן ארי: אני מאוד מודה לכולכם שהגעתם, הפעילים לחיפה, והחבר'ה מירושלים ולמשרדים, וכמובן למשרד המשפטים שגם כאן

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לוודא שהחוק מגיע עוד במושב הזה לקריאה שלישית כדי שהנושאים שעלו פה באמת יעוגנו בחקיקה.

מירב בן ארי: תודה רבה לכולם.

מירב בן ארי: הישיבה נעולה.