ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 243, 2016-07-19 15:00

ניסן סלומינסקי: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 51) (מסלול מקוצר), התשע"ו-2016.

ניסן סלומינסקי: יש הצעת חוק ממשלתית והצעת חוק פרטית.

ניסן סלומינסקי: האם תסכימו למזג את שתי ההצעות?

ניסן סלומינסקי: אנחנו נצביע על המיזוג.

ניסן סלומינסקי: מי בעד למזג את הצעת החוק הפרטית עם הצעת החוק הממשלתית, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

<שירן ברזילי גלוטר: הממשלה מביאה בפניכם את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 51), שעניינה המסלול המקוצר.

<שירן ברזילי גלוטר: המסלול המקוצר זה מסלול שהיה קבוע עד עכשיו בהוראת שעה.

<שירן ברזילי גלוטר: הוא מסלול שמציע מנגנון יעיל וקצר לגבות את החובות בהוצאה לפועל.

<שירן ברזילי גלוטר: הוא טוב לזוכה, כי הוא לא צריך לנקוט בהליכים, לשכת ההוצאה לפועל עושה את זה בשבילו.

<שירן ברזילי גלוטר: הוא טוב לחייב, כי הוצאות ההליך לא מגולגלות עליו, זה יוצא לו זול יותר.

<שירן ברזילי גלוטר: מה שאנחנו מבקשים זה להפוך את הוראת השעה להוראת קבע בחוק ההוצאה לפועל.

ניסן סלומינסקי: המסלול הזה הוא מסלול שעובד?

ניסן סלומינסקי: כמה נמצאים בבית המשפט ולא במסלול הזה?

<שלמה כהן: יש שני מסלולים בהוצאה לפועל: המסלול הרגיל, שזה מרב התיקים ואותם מפעילים עורכי דין, והמסלול המקוצר, שאלה התיקים שמפעילים פקידים.

<שלמה כהן: המסלול הוא מסלול בחירה, לא מסלול חובה.

<שלמה כהן: עד 10 אלף שקל ניתן להגיע למסלול המקוצר ואנחנו מטפלים בתיקים.

<שלמה כהן: אנחנו גובים יותר טוב, יותר מהר והרבה יותר זול.

<שלמה כהן: עדיין זה מסלול בחירה.

<שלמה כהן: עברו כמעט 200 אלף תיקים מספטמבר 2009.

ניסן סלומינסקי: כמה תביעות עד סכום כזה לא עברו דרך המסלול המקוצר?

אלעזר שטרן: מבחינת אחוזים.

<שלמה כהן: הרבה יותר.

<שירן ברזילי גלוטר: נפתחו 158,505 תיקים, נסגרו 102,293.

<שירן ברזילי גלוטר: 65% מכלל התיקים שנפתחו במסלול המקוצר נסגרו.

<שירן ברזילי גלוטר: בתקופה הזאת נפתחו במסלול הרגיל, באותו סדר גודל של חובות, מיליון 468 אלף 532 תיקים, נסגרו רק 807,504, זאת אומרת, 55%.

<שלמה כהן: ה-200 אלף שאליהם התייחסתי זה נתון נכון להיום.

<שלמה כהן: היא מדברת על נתונים שנכונים לנובמבר 2015, לכן הפער.

אלעזר שטרן: בערך 10%.

<תומר מוסקוביץ: מתנהלים במסלול.

ניסן סלומינסקי: האם אלה שלא מתנהלים במסלול המקוצר זה בגלל שהם לא יודעים שהוא קיים, או בגלל שהם לא רוצים?

ניסן סלומינסקי: לכאורה זה נראה שכולם נהנים.

ניסן סלומינסקי: למה לא כולם נוהרים לזה?

אורי מקלב: 10% נשמע אחוז נמוך מאוד.

<ענת הר אבן: רוב הזוכים הם זוכים מוסדיים שמתנהלים על ידי עורכי דין.

<ענת הר אבן: מטבע הדברים הם מתנהלים במסלול הרגיל, לא במסלול המקוצר.

ניסן סלומינסקי: למי שמכוון אותם נוח יותר שהם יהיו במסלול הרגיל.

<שירן ברזילי גלוטר: זה נתון לבחירתו של הזוכה אם לפתוח את התיק במסלול הרגיל או במסלול הקצר.

ניסן סלומינסקי: כל התנאים לטובת כולם נמצאים במסלול המקוצר.

ניסן סלומינסקי: למה מגיעה רק הכמות הזאת?

ניסן סלומינסקי: אמנם זאת כמות יפה, אבל עדיין כמות הרבה יותר גדולה נמצאת שם.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהם לא מודעים, אבל אולי יש כאן סיבות נוספות.

ניסן סלומינסקי: הבנתי סיבה אחת שאמרתם.

מרב מיכאלי: לפני חודשים ספורים התפרסם דוח של מבקר המדינה על ההוצאה לפועל.

מרב מיכאלי: הוא הביא את המספרים המדהימים, עוצרי הנשימה ושומטי הלסת.

מרב מיכאלי: הוא דיבר על כך שהחוב בהוצאה לפועל הוא 643 מיליארד.

מרב מיכאלי: מתוך 643 מיליארד שקלים, 65% הם החובות שהם הקרן.

מרב מיכאלי: איך נוצר הפער הבלתי נתפס הזה?

מרב מיכאלי: מההליך, מריבית הפיגורים המופרזת, שגם היא תגיע לפתחך בהצעת חוק שכבר הגשתי, מכל מיני קנסות ומשכר טרחה.

מרב מיכאלי: כשאתה שואל למה מספר כל כך קטן הולכים למסלול המקוצר, זה בגלל שצריך לשאול מי מרוויח.

מרב מיכאלי: תחשוב על 600 מיליארד שקל שחצי מתוכם הם שכר טרחה.

מרב מיכאלי: מתוך 100% זוכים בהוצאה לפועל, 85% מיוצגים על ידי עורכי דין.

מרב מיכאלי: מתוך החייבים, רק 15% מיוצגים על ידי עורכי דין.

מרב מיכאלי: יחסי הכוחות הם מזעזעים לרעת החייבות והחייבים.

מרב מיכאלי: המסלול המקוצר, מה שהוא עושה זה לתקן במידה רבה, לא מוחלטת, לא טוטאלית, את אי השוויון הזה.

מרב מיכאלי: צדק חברי אורי מקלב שאמר כאן שצריך לעשות את המסלול המקוצר מסלול חובה.

מרב מיכאלי: אני אתחיל ואגיד שהצעת החוק שלי, שהיה לי חשוב שתתמזג עם ההצעה הממשלתית, עושה את מה שעושה ההצעה הממשלתית - היא הופכת את המסלול שהיה הוראת שעה והוכיח את עצמו מעל ומעבר למסלול קבוע.

מרב מיכאלי: יש לנו הזכות לשבת בישיבה הזאת ולהכין את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית על-מנת להפוך אותו לחוק קבוע במדינת ישראל.

מרב מיכאלי: אנחנו צריכות וצריכים להפוך אותו להיות מסלול חובה על מנת לעשות את מה שהוא נועד לעשות, שזה גם לייעל את הגבייה וגם לחסוך הרבה מאוד אי צדק משווע שעדיין יש בהוצאה לפועל בגלל חוק שבמהותו הוא ארכאי, שבמהותו הוא שייך לימי הביניים.

מרב מיכאלי: אנחנו לאט לאט, צעד צעד עושות ועושים תיקונים בחוק הזה.

מרב מיכאלי: להפוך את המסלול הזה לחובה זה לעשות צעד משמעותי בכיוון הזה.

<רן מלמד: אנחנו היינו בין הגורמים המעורבים כשהוחלט על המסלול המקוצר.

<רן מלמד: יושבים פה אנשי רשות האכיפה והגבייה שיודעים עד כמה נתנו רוח גבית למסלול הזה לכל אורך הדרך.

<רן מלמד: אנחנו חושבים שזה מסלול מצוין בעיקרון שלו, אבל אנחנו, לצערנו, חושבים שהצעת החוק שמונחת כאן היום מפספסת בגדול, בענק.

<רן מלמד: הסיבה העיקרית לזה היא משום שהמסלול הזה אינו מסלול חובה.

<רן מלמד: אני באמת מבקש מאדוני שיעשה דיון אמיתי ומקיף על השאלה: למה לא הופכים את המסלול הזה למסלול חובה.

<רן מלמד: אני יודע שרשות האכיפה והגבייה לא מתנגדת לו.

<רן מלמד: אני לא יודע למה שרת המשפטים או מישהו ממשרד המשפטים מתנגדים לנושא הזה.

<רן מלמד: אם יהפכו את המסלול הזה למסלול חובה, הוא יעזור לפתור בעיות של עוני, הוא יעזור לפתור בעיות של אנשים שכל החיים שלהם נקלעים למצב של מצוקה כלכלית בהוצאה לפועל.

<רן מלמד: הוא יעשה הרבה הרבה יותר טוב.

<יעל קסטן: דוח המבקר עבר על הרבה דוגמאות והרבה תיקים.

<יעל קסטן: אנחנו פוגשים את המספרים האלה באנשים כאובים שמגיעים אלינו למרכזים, שמנסים לצאת מהמערכת הזאת.

<יעל קסטן: במקום שנעזור להם לצאת, הם רק שוקעים ושוקעים בתוך המערכת.

<יעל קסטן: כמו שחברת הכנסת מיכאלי אמרה, ריביות זה דבר משמעותי שתוקע בפנים.

<יעל קסטן: גם שכר הטרחה.

<יעל קסטן: מבקר המדינה דיבר על הניצול של המנגנון הזה שקיים.

<יעל קסטן: כפי שאנחנו יודעים, הוא גם דיבר על הצורך לעזור לחייבים ולהפחית בצורה משמעותית את העלויות.

<יעל קסטן: אם אנחנו מסתכלים על הנתונים שהוצגו בדוח, אנחנו רואים ש-52% מהתיקים שנוהלו באוגוסט 2015 היו לחובות של עד 5000 שקלים.

<יעל קסטן: מדובר בחובות קטנים.

<יעל קסטן: ככל שלא יהיה מסלול מקוצר ואפשר יהיה לפתוח את זה רק במסלול רגיל, החובות ילכו ויתפחו בגלל שכר הטרחה.

<יעל קסטן: ככל שהחוב יותר קטן, כך הפער יותר גדול.

<יעל קסטן: אנחנו פועלים הפוך ממה שאנחנו רוצים.

<יעל קסטן: אנחנו רוצים לעזור לחייבים לצאת מהמערכת הזאת.

<יעל קסטן: גם לרשות האכיפה יש אינטרס שחייבים יסדירו את החובות ויצאו מהמערכת.

<יעל קסטן: כמובן שאנחנו רוצים לאפשר לחייבים יציאה קלה ומהירה.

<יעל קסטן: ככל שלא נשנה את זה ולא נעשה מסלול חובה, אנחנו משאירים מנגנון שעורכי הדין הם היחידים, לצערי, שייהנו ממנו בדרך הקיימת.

ניסן סלומינסקי: מה העמדה של משרד המשפטים לגבי הנושא הזה?

<שירן ברזילי גלוטר: הסוגיה של מסלול חובה כן הייתה ועודנה על הפרק, אנחנו עדיין בוחנים אותה.

<שירן ברזילי גלוטר: אין התנגדות נחרצת.

<שירן ברזילי גלוטר: הובאו לשרת המשפטים כמה וכמה הצעות כששקלנו את התיקון הזה.

<שירן ברזילי גלוטר: נשקלו שיקולים מקצועיים.

<שירן ברזילי גלוטר: שרת המשפטים החליטה שבשלב הזה גם בעלי חובות נמוכים יוכלו לבחור אם הם הולכים למסלול המקוצר או לא.

<שירן ברזילי גלוטר: כמו שאני מבינה מפה, מסלול החובה נועד כדי לטפל בסוגיית שכר הטרחה.

<שירן ברזילי גלוטר: הובטח לשרת המשפטים על ידי לשכת עורכי הדין שסוגיית שכר הטרחה תטופל.

<שירן ברזילי גלוטר: נקבעה עבודה משותפת עם אנשי רשות האכיפה והגבייה ולשכת עורכי הדין כדי לטפל בסוגיית שכר הטרחה.

<שירן ברזילי גלוטר: בשלב הזה הוחלט לאפשר את הבחירה.

ניסן סלומינסקי: הוצאה לפועל, האם יש לכם עמדה עצמאית, או שאין לכם אפשרות לעמדה עצמאית בסיטואציה כזאת?

<תומר מוסקוביץ: אין לנו אפשרות.

<תומר מוסקוביץ: העניין של מסלול חובה הוא עניין מאוד בעייתי.

<תומר מוסקוביץ: ניקח לדוגמה את רשות העתיקות.

<תומר מוסקוביץ: הבעיה היא לא שהם מיוצגים על ידי עורכי דין, הבעיה היא ששכר הטרחה של עורך הדין של הזוכה משולם על ידי החייב.

<תומר מוסקוביץ: הבעיה היא לא רק בתיקים הקטנים.

<תומר מוסקוביץ: זה נכון שהמספרים נורא צורמים בתיקים הקטנים, אבל יש פה בעיה רוחבית שהגדרנו וגם השרה מסכימה שצריך להסדיר אותה.

<תומר מוסקוביץ: יש עוד שאלות עם שכר הטרחה.

<תומר מוסקוביץ: שכר הטרחה בהוצאה לפועל מחולק לשתי פעימות.

<תומר מוסקוביץ: הפעימה הראשונה, שהיא מיד עם הגשת התיק, נקראת שכר טרחה א', והפעימה השנייה, מיד עם ביצוע הפעולה הראשונה.

<תומר מוסקוביץ: אין פה דירוג.

<תומר מוסקוביץ: אם אני מייצג זוכה ואני יודע שהחייב משלם את שכרי, אין לי שום תמריץ לנסות לעכב, לתת לחייב עוד איזה שהוא זמן לשלם, כי אם הוא ישלם לפני שעשיתי את הפעולה הראשונה, אני אפסיד את שכר טרחה ב' שלי.

<תומר מוסקוביץ: ברגע שעשיתי את הפעולה, כבר אין לי אינטרס לפעול בתיק כי קיבלתי את כל שכר הטרחה שלי.

<תומר מוסקוביץ: המערכת של שכר טרחה בהוצאה לפועל היא מערכת שחייבת לעבור רביזיה.

<תומר מוסקוביץ: זה לא פשוט.

<תומר מוסקוביץ: זה לא מוגדר רק בתיקים הקטנים.

ניסן סלומינסקי: מתי אתם מתכוונים לעשות את הרביזיה הזאת?

<תומר מוסקוביץ: בחודשים הקרובים.

<תומר מוסקוביץ: אם לא היינו במסלול מקוצר שעתיד לפקוע, לא היינו מביאים את ההצעה הזאת, היינו מביאים הצעה כוללת, מסודרת שכוללת את נושא שכר הטרחה.

<תומר מוסקוביץ: זה היה לוקח עוד 3,4 חודשים.

<תומר מוסקוביץ: נכנסנו פה לסד זמנים בלתי אפשרי כיוון שהוראת השעה פוקעת.

אורי מקלב: אולי נאריך את הוראת השעה.

<תומר מוסקוביץ: זה לא ייתן לך כלום.

<תומר מוסקוביץ: ההנחיה של השרה, שאנחנו כמובן תומכים בה, היא לא לטפל בשכר הטרחה בגזרה המצומצמת של תיקים עד 10 אלפים שקל.

<תומר מוסקוביץ: יש עכשיו שעת רצון שהלשכה משתפת פעולה בצורה טובה עם השרה.

<תומר מוסקוביץ: הם מבינים שאת הדבר הזה צריך לשנות.

<תומר מוסקוביץ: השוט של הצעות חוק תמיד קיים.

<תומר מוסקוביץ: יכול להיות שאולי חברת הכנסת מיכאלי תבקש לעשות רביזיה ולבטל את המיזוג של ההצעה, ואז ההצעה שלה תעמוד תלויה ועומדת, תמיד אפשר יהיה להשתמש בה.

<תומר מוסקוביץ: אנחנו רוצים להסדיר את שכר הטרחה.

<תומר מוסקוביץ: אי אפשר לעשות את זה היום.

<תומר מוסקוביץ: זה לא חכם ולא נכון.

ניסן סלומינסקי: איך זה מתנהל היום בפועל?

ניסן סלומינסקי: כל אחד בוחר?

<תומר מוסקוביץ: כן, ודאי.

<תומר מוסקוביץ: כשאתה בא לפתוח תיק בהוצאה לפועל, אתה מגיע ללשכה.

<תומר מוסקוביץ: הפקיד שואל אותך אם אתה מעוניין במסלול המקוצר.

<תומר מוסקוביץ: אם כן, אתה מוסיף עוד 30 שקל אגרה.

<תומר מוסקוביץ: מה זה הסכומים הקטנים?

<תומר מוסקוביץ: אלו חברות סלולריות, כביש 6.

ניסן סלומינסקי: האם מי שנמצא זה עורך הדין של האיש, לא האיש עצמו?

<תומר מוסקוביץ: בדרך כלל זה גם נפתח מרחוק.

ניסן סלומינסקי: אם אני אטיל חובה לעשות את זה, זה ישפר משהו?

<תומר מוסקוביץ: זה לא ישפר כלום, כי כמעט כולם עורכי דין.

<רן מלמד: חברות התקשורת רוצות את המסלול המקוצר.

<תומר מוסקוביץ: העניין של חובה הוא לא ביטוי נכון.

<תומר מוסקוביץ: לא איכפת לי שזה יטופל על ידי עורך דין.

<תומר מוסקוביץ: אם עורך הדין מייצג את החייב אבל החייב לא משלם לו את שכר הטרחה, מה איכפת לי, זה רק יחסוך עבודה לפקידים שלי.

<תומר מוסקוביץ: אני חושב שהסוגיה הזאת הרבה יותר רחבה מאשר להגיד חובה עד 1500 ולגמור את זה בדיון היום.

<תומר מוסקוביץ: מכיוון שאנחנו חייבים לגמור את החוק היום, הצענו שנרגיע קודם כל את העניין של הוראת השעה, כאשר בחודשים הקרובים נגבש הסדר כולל שנביא לפה.

<פנחס מיכאלי: לשכת עורכי הדין לא מתנגדת להפיכת הוראת השעה לחוק קבוע.

<פנחס מיכאלי: לגבי שאר הדברים שמועלים פה יש הסכמות בין יושב-ראש הלשכה לשרה, לכן זה יקודם בערוצים האלה.

<פנחס מיכאלי: למה שמוצע כרגע לדיון הלשכה מתנגדת.

<אליסה דברה: אני מצטרפת לדברים של חברי רן מלמד, למה שאמרה עורכת הדין ולמה שאמרה מרב מיכאלי.

<אליסה דברה: יש פה בעיה.

<אליסה דברה: אני מברכת על דבריו של תומר מוסקוביץ, אבל בסופו של דבר צריך לראות שמתי שהוא יהיה משהו.

<אליסה דברה: בינתיים הרבה מאוד אנשים סובלים.

<אליסה דברה: הזמן הזה לא מחכה להם.

<אליסה דברה: הם סובלים ומשלמים.

<אליסה דברה: אני רוצה לברך על הרעיון הזה שחייבים לא ישלמו את שכר טרחתם של עורכי הדין.

<אליסה דברה: הועלתה בפורום עורכי הדין השאלה: כמה שכר טרחה יש לגבות על התנגדות לשטרות של 10 אלפים שקל.

<אליסה דברה: התשובה: 4500 שקל פלוס מע"מ.

<תומר מוסקוביץ: זה לא יוטל על החייב.

<אליסה דברה: לא במסלול המקוצר.

<תומר מוסקוביץ: גם בתיק הרגיל.

<אליסה דברה: שכר הטרחה יכול להיות כל מיני דברים.

<אליסה דברה: עורך הדין יכול לקבל שכר טרחה א', כאשר אם הוא עושה פעולה כלשהי, למשל לעקל לך חשבון בנק שאין לך, לעקל לך רישיון נהיגה שאין לך, מיד הוא זכאי לשכר טרחה ב'.

<אליסה דברה: אחר כך הוא יכול לישון מפה עד להודעה חדשה.

<אליסה דברה: זאת תכנית החיסכון הטובה ביותר.

<אליסה דברה: לאותו עורך דין אין שום תמריץ שהלקוח שלו יגבה את כל הכסף ויסגור את התיק.

<אליסה דברה: בעניין הזה רשות האכיפה והציבור רואים את הדברים עין בעין.

<אליסה דברה: אלא מה?

<אליסה דברה: לא מספיק שרואים עין בעין, צריך לעשות.

<יצחק אליהו: כשאני בא להוצאה לפועל על מנת להסדיר את החשבונות, מיד אומרים לי לשאול הכל את עורך הדין.

<יצחק אליהו: לפני חודשים לקחו ממני ארבעת אלפים ומשהו שקל שכר טרחה.

<יצחק אליהו: אחרי חודשיים, כשאני בא לשאול אותם למה, אומרים לי לשאול את עורך הדין.

<יצחק אליהו: עורך הדין לוקח ממני 2900 שקל שכר טרחה.

<יצחק אליהו: לא הייתה לי ברירה, הלכתי לבקש נדבות עם אחי כדי שישחררו את הגרושים שאשתי אמורה לקבל מביטוח לאומי.

<יצחק אליהו: הם רוצים ממני 7000, 10 אלפים שקל.

ניסן סלומינסקי: מי רוצה ממך את הכסף הזה?

<יצחק אליהו: עורך הדין.

<יצחק אליהו: ההוצאה לפועל לא רוצים לעשות לטובתי שום דבר.

<יצחק אליהו: כשאני בא להסדיר את העניין, הם לא מוכנים לשמוע, הם לא מוכנים לדבר, הם לא מוכנים שום דבר.

<רועי לדרברג: אני רוצה לברך על הפעולות שעושים ברשות האכיפה בכל הנוגע לחקיקת הנושא של המסלול המקוצר.

<רועי לדרברג: אני יודע שזה משמעותי, שזה עוזר ומסייע בפועל להחזיר חובות.

<רועי לדרברג: אני מברך על ההודעה של נציגת משרד המשפטים שאמרה שצריך להיכנס ולהתייחס לסוגיה המאוד כואבת של שכר הטרחה.

<רועי לדרברג: אני חושב שצריך להרחיב את הנושא הזה לא רק בסוגיה של המסלול הקצר, בכל הדברים.

<רועי לדרברג: יש אנשים שמוצאים מהבית בגלל שכר טרחה.

<רועי לדרברג: הם אמנם הגיעו להסדר עם הנושה, אבל עורך הדין לא הסכים.

<רועי לדרברג: אני חושב שצריכים להתייחס לנושא הזה בצורה רצינית.

<רועי לדרברג: נשמח שבדיון הזה ישתתפו נציגי ציבור על-מנת שנוכל להביע את עמדתנו.

מרב מיכאלי: אני מסכימה עם מנהל רשות האכיפה והגבייה.

מרב מיכאלי: ברור מאליו שסוגיית שכר הטרחה לא רק נכונה לסכומים הקטנים, זה גם המבנה, זה גם מי קובע את גובה שכר הטרחה.

מרב מיכאלי: אנחנו הצענו שמשרד המשפטים יקבע את גובה שכר הטרחה, לא לשכת עורכי הדין.

מרב מיכאלי: אין חולק שצריך לשבת, עדיף תמיד בהידברות, עם לשכת עורכי הדין.

מרב מיכאלי: טוב לדעת שיש שעת רצון, גם זה דבר נהדר.

מרב מיכאלי: זה לא סותר את זה שאנחנו צריכות וצריכים לראות מה אנחנו יכולות ויכולים לעשות כאן ועכשיו בשביל בכל זאת להגיע במקסימום למטרת החוק.

מרב מיכאלי: אני מציעה ששכר הטרחה לא יושת על החייב, כמו שאמר תומר.

ניסן סלומינסקי: תוך כמה זמן תבואו אלינו עם הצעת חוק מאורגנת עם כל העניין של שכר הטרחה?

<תומר מוסקוביץ: אני מניח שעד סוף השנה נגמור את זה.

ניסן סלומינסקי: אני צריך חרב שתהיה מונחת על צווארם כדי שעד סוף השנה הם יגישו לנו משהו מתוקן ומסודר על כל המערכת של שכר הטרחה.

<רן מלמד: צריך לבנות את מסלול החובה דה פקטו.

<תומר מוסקוביץ: זה לא יכול לעבוד.

<תומר מוסקוביץ: 90% מהזוכים הם זוכים מיוצגים, הם שולחים את ההצעות.

<רן מלמד: אני מציע שתהיה מערכת הסברתית לכם ולארגוני החברה האזרחית שתפנה לכל אותם גופים שאנחנו יודעים שמגישים בקשות כאלו בכמויות.

<רן מלמד: אם לשכת עורכי הדין תלך לכיוון שהיא ממילא אומרת שהיא מוכנה להפחית את שכר טרחת עורכי הדין, העסק הזה יוכל לעבוד.

<רן מלמד: הוא לא מושלם, הוא לא הכי טוב שאפשר להגיע, אבל הוא יותר טוב מלהשאיר את המצב כמות שהוא.

ניסן סלומינסקי: אני חושב ששוכנעתי על ידכם באופן ברור שכל מערכת שכר הטרחה בכל העסק הזה לא בנויה נכון.

ניסן סלומינסקי: השתכנעתי שאתם מתכוונים להגיש לנו הצעה עד סוף השנה.

ניסן סלומינסקי: מה עושים כדי לבטא את רצוננו ואת מחשבותינו?

ניסן סלומינסקי: אני לא יכול לפצל את הצעת החוק.

ניסן סלומינסקי: אתם אומרים שזה לא משנה מבחינת

ניסן סלומינסקי: כם ומבחינת לשכת עורכי הדין, כי איפה שיש עורכי דין יש רובריקה מסוימת.

ניסן סלומינסקי: יש בזה אמירה מסוימת.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שרן צודק שאם תהיה הסברה זה יכול לעזור.

ניסן סלומינסקי: זה יכול גם ללחוץ אתכם לעשות את זה בהקדם.

<רן מלמד: אפשר לקבוע שהתחולה של החובה תיכנס לתוקף בינואר או בפברואר 2017.

<רן מלמד: חובת הסימון זה הפתרון הקל.

<תומר מוסקוביץ: לזה אנחנו לא יכולים להסכים.

ניסן סלומינסקי: זה לא.

ניסן סלומינסקי: בואו נעשה את מה שהצעת החוק אומרת.

<תומר מוסקוביץ: הכל אצלנו ממוחשב.

<תומר מוסקוביץ: אנחנו עכשיו במכרז להחלפת זוכה.

<תומר מוסקוביץ: רק במרץ הבא נוכל לעשות שינויים במחשב.

<תומר מוסקוביץ: אפילו אם אני אומר לאדוני שאני מוכן לעשות את זה, שאני יכול להוסיף רובריקה בטופס, אני אוכל לעשות את זה רק במרץ הבא.

<ענת הר אבן: בטופס אפשר ידנית.

<תומר מוסקוביץ: 90% מהחובות משודרים לי בעל פה, מרחוק.

<תומר מוסקוביץ: השוט הכי נכון עלינו זו האמירה של הוועדה.

<תומר מוסקוביץ: הוועדה יכולה לקרוא לשרה.

<רן מלמד: דווקא בעיית המחשב יכולה להצדיק את זה שאתה קובע מסלול חובה שיתחיל במרץ 2017.

<תומר מוסקוביץ: אני לא מסכים לזה.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה מסלול חובה כחובה.

ניסן סלומינסקי: אמרתי חובה במובן של לא להפר.

<שירן ברזילי גלוטר: בשלב הזה הוחלט על ידי שרת המשפטים שהצעת החוק תקבע הוראת שעה שהופכת להוראת קבע.

<שירן ברזילי גלוטר: לגבי מסלול חובה, אנחנו לא יכולים אפילו לנסות להתחייב.

רויטל סויד: אתם ערוכים לזה?

<תומר מוסקוביץ: אנחנו ערוכים באופן גורף על כל הנושא של שכר הטרחה.

ניסן סלומינסקי: אי אפשר לבוא לוועדה של הכנסת ולהגיד כאלה דברים, כי אחרת בשביל מה צריך אותנו, מה התפקיד שלנו.

ניסן סלומינסקי: אפשר להגיד שזו בקשה של השרה, שאתם מושכים את ההצעה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להביא את רצוננו לעשות שינוי.

<תומר מוסקוביץ: אם לא היינו עם הוראת שעה שפוקעת, לא היינו מגיעים אליכם בכלל.

<תומר מוסקוביץ: אנחנו מגיעים כי יש לנו סד זמנים.

ניסן סלומינסקי: מה שאני מציע זה שתהיה חובה עד 1500 לעשות את זה, אלא אם כן הוא הודיע שהוא לא רוצה לעשות את זה במסלול המקוצר.

מרב מיכאלי: אני מציעה שזה לא יהיה חובה, אבל ששכר טרחת עורך הדין לא יושת על החייב.

ניסן סלומינסקי: זה משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: זה משהו שייכנס למסגרת הכוללת.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים שזה יהיה דיבור.

ניסן סלומינסקי: זה מותנה בכך שאתם מבטיחים שעד דצמבר תבואו עם הצעה כוללת שתתקן את כל העיוותים.

אורי מקלב: יש ציבור לא קטן שלא יודע על התהליך הזה.

אורי מקלב: ברגע שאתה שאומר לו כן או לא, זה נותן לו את האפשרות לבחור, אתה מציף לו את העניין.

<ענת הר אבן: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 51) (מסלול מקוצר), התשע"ו-2016 תיקון כותרת 1.

<ענת הר אבן: בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 (להלן – החוק העיקרי), בכותרת פרק א'1, פרק א'1 המילים "הוראת שעה" – יימחוק.

<ענת הר אבן: ביטול סעיף 2.

<ענת הר אבן: סעיף 20א לחוק העיקרי – בטל.

<ענת הר אבן: 20א תיקון סעיף 3.

<ענת הר אבן: בסעיף 20ב לחוק העיקרי - 20ב בסעיף קטן (ג), המילים "הגיש התנגדות לביצוע הבקשה לפי סעיף 81א(ג) או 81א1(ד) – יימחקו ובכל מקום, במקום "לגנוז" יבוא "לסגור"; בסעיף קטן (ד) – אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) הגיש החייב התנגדות לביצוע הבקשה לפי סעיפים 81א(ג) או 81א1(ד) ובית המשפט דחה את בקשתו, יימשכו ההליכים במסלול המקוצר לפי הוראות פרק זה;"; בפסקה (2), אחרי "פרעתי" יבוא "או בהתנגדו, לפי העניין".

<רן מלמד: תוך כמה זמן מתבצעת הסגירה?

<ענת הר אבן: בין 24 ל-72 שעות.

<רן מלמד: למה לא לכתוב שבתוך 72 שעות התיק ייסגר?

<רן מלמד: יש לנו בעיה מאוד גדולה עם הודעות זוכה שמתקבלות ברשות האכיפה.

<רן מלמד: כשרוצים לסגור תיק, צריך לקבוע את פרק הזמן שבתוכו התיק צריך להיסגר.

<ענת הר אבן: אבל אז בכל הוראה ההוצאה לפועל תצטרך לכתוב את זה.

<רן מלמד: אני חושב שזה מה שצריך להיות.

<ענת הר אבן: ביקשנו לשנות מונחים.

<ענת הר אבן: המונח "גניזה" לא קיים יותר במערכת ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: אנחנו משתמשים היום במונח "סגירה".

<ענת הר אבן: תיקים שלא הייתה בהם פעילות היו יוצאים מהערכת, רק בחלוף 4 שנים היו נסגרים.

<ענת הר אבן: היום זה לא קיים.

<ענת הר אבן: יש פה רק החלפת מינוח.

<ענת הר אבן: רן מבקש לקבוע סד זמנים לפעולה הזאת.

<ענת הר אבן: זה לא קוהרנטי עם יתר החוק, כי בכל הוראה אחרת לחוק לא כתוב תוך איזה פרק זמן היא תבוצע.

<ענת הר אבן: ממילא אנחנו פועלים ליישם את ההחלטות בפרקי זמן סבירים.

<ענת הר אבן: לא צריך לתחום את זה.

<רן מלמד: כל פעם שרוצים לשנות איזה שהוא מושג התשובה של המדינה, של הממלכה היא שבחוק אחר זה לא ככה, שאי אפשר להתחיל לשנות.

<רן מלמד: באיזה שהוא שלב צריך להתחיל לשנות משהו.

<רן מלמד: היום לא כתוב בצורה מפורשת בחוק ההוצאה לפועל תוך כמה זמן מבוטל עיקול מרגע שהודעת לזוכה על בקשה לבטל.

<רן מלמד: ההוצאה לפועל אומרת שהיא מבטלת עיקול הכי מהר שיכול להיות.

<רן מלמד: הכי מהר יכול להיות 3 ימי עסקים, 4 ימי עסקים, 5 ימי עסקים.

<רן מלמד: בפרק הזמן הזה המערכת הכללית של אדם יכולה להתרסק.

<רן מלמד: צריך להתחיל באיזו שהיא נקודה.

ניסן סלומינסקי: אני זוכר שתומר אמר שתוך 72 שעות מודיעים.

<רן מלמד: לפעמים זה לוקח יותר זמן.

ניסן סלומינסקי: תומר, יש לכם תשובה?

<תומר מוסקוביץ: זה לא מעשי.

<תומר מוסקוביץ: אפילו מבחינה טכנית אני לא יכול לעשות את זה.

<תומר מוסקוביץ: ייקח לי חודשים כדי לתקן את הטופס.

<תומר מוסקוביץ: כל דבר זה מחשוב.

<תומר מוסקוביץ: אולי בפברואר אני אוכל להכניס שינויים בטפסים.

<תומר מוסקוביץ: צריך לאשר כרגע את הוראת השעה.

<תומר מוסקוביץ: הסיפור הזה של שכר טרחה בהוצאה לפועל קיים כבר 50 שנה.

<תומר מוסקוביץ: סוף סוף יש עכשיו שעת רצון שאפשר לפתור את זה בהבנה, בלי בג"צים, בלי בלגנים.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לגמור את זה.

<תומר מוסקוביץ: הפתרון של אדוני הוא לא - -

ניסן סלומינסקי: זה הלחץ, לא הפתרון.

<תומר מוסקוביץ: שכר הטרחה שמחייבים את החייב בהוצאה לפועל זה לא מה שהזוכה סיכם עם עורך הדין שלו, זה לפי תעריף קבוע.

<תומר מוסקוביץ: זה עדיין טעון תיקון.

<ענת הר אבן: 4.

<ענת הר אבן: במקום סעיף 20ה לחוק העיקרי יבוא: "הליכים במסלול 20ה.

<ענת הר אבן: (א) לשבת ההוצאה לפועל רשאית לנקוט את ההליכים מקוצר האלה: עיקול כספים של החייב וזכויות החייב לקבלת כספים הנמצאים בידי צד שלישי; עיקול כלי רכב של החייב.

<ענת הר אבן: ב) זוכה המבקש נקיטת הליכים בטרם המצאת אזהרה לחייב, יציין בבקשת הביצוע אילו הליכים מבין ההליכים האמורים בסעיף קטן (א) הוא מבקש שיינקטו, ינמק את בקשתו, יציין את הפרטים הדרושים לשם כך, לרבות את פרטי הצד השלישי כאמור בסעיף קטן (א)(1), ויצרף לבקשתו את המסמכים הדרושים; ביקש הזוכה נקיטת הליכים כאמור, יאשר רשם ההוצאה לפועל נקיטת הליכים, בכפוף להוראות סעיף 7(ה).

<ענת הר אבן: "

אלעזר שטרן: צריך להחליף את המונח "לגנוז" בעוד מספר מקומות.

אלעזר שטרן: כיוון שאנחנו מורידים פה את התנאי לפעול על בסיס מידע, אולי ראוי שהאיזון יהיה כמו בסעיף 20יז במסלול המזונות שמחייב את החייב למסור כל מידע שיש לו.

<ענת הר אבן: מבחינתנו זה אפשרי.

אלעזר שטרן: נכתוב שהוראות סעיף 20יז יחולו בשינויים המחויבים.

אלעזר שטרן: תיקון סעיף 5.

אלעזר שטרן: בסעיף 120 לחוק העיקרי - 120 בסעיף קטן (ג)(2), במקום "ייגנז" יבוא "ייסגר"; בסעיף קטן (ד), בכל מקום, במקום "גניזת" יבוא "סגירת".

אלעזר שטרן: תיקון סעיף 6.

אלעזר שטרן: בסעיף 20ז לחוק העיקרי - 20ז בסעיף קטן (א), במקום "נגנז" יבוא "נסגר"; בסעיף קטן (ג), במקום "גניזת" יבוא "סגירת".

אלעזר שטרן: ביטול סעיף 7.

אלעזר שטרן: סעיף 20ט לחוק העיקרי – בטל.

אלעזר שטרן: 20ט

<רן מלמד: אני הייתי מבקש להוסיף סעיף קטן אך מאוד מאוד חשוב.

<רן מלמד: מכיוון שהטענה שהמסלול המקוצר הוא מסלול שמאוד עוזר לסגור תיקים ומהר, היינו מבקשים שבגלל חוק נתוני אשראי החדש תיקים שנפתחו במסלול המקוצר ונסגרו עד תקופה של 90 יום, לא יועבר המידע עליהם למאגר נתוני אשראי כנתונים שליליים.

<ענת הר אבן: יש כוונה לתקן את חוק נתוני אשראי הקיים, להוסיף עלינו חובת דיווח על תיק שנסגר.

<ענת הר אבן: אני חושבת שההיבט הזה יבוא על פתרונו.

ניסן סלומינסקי: מה שקורה כרגע זה שהבטחתם ששני הנושאים שרן העלה ייכנסו.

ניסן סלומינסקי: אחד, מה שאמרת עכשיו.

<ענת הר אבן: על חוק תיקוני אשראי.

ניסן סלומינסקי: הנושא של הזמן יבוא על פתרונו בהנחיות או בתקנות שייצאו.

<ענת הר אבן: אנחנו לא חושבים שצריך לתקן.

ניסן סלומינסקי: יש לכם תקנות או הנחיות שנותנות זמן?

<ענת הר אבן: אנחנו מוכנים לבחון כל פנייה של עמותת ידיד.

<ענת הר אבן: אפשר לבחון הסדר כולל.

ניסן סלומינסקי: לקראת הדיון שיהיה אני מבקש שתבחנו ושזה יבוא לידי ביטוי, כי בזמנו התהדרתם בזה שאתם עושים את זה בזריזות.

ניסן סלומינסקי: רשמנו לפנינו שעד סוף השנה כל הנושא של שכר טרחה יבוא בצורה מסודרת.

ניסן סלומינסקי: אם לא, אנחנו זוכרים את הדבר.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 51) (מסלול מקוצר), התשע"ו-2016, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

ניסן סלומינסקי: תומר, האחריות עכשיו עליכם.

ניסן סלומינסקי: כולנו רוצים את זה, זה לטובת האנשים.

ניסן סלומינסקי: אם אין לחץ, אם אין חרב מונחת, אז זה נמשך ונמשך ונמשך.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים שזה לא יימשך.