הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 59, 2016-07-05 18:05

אלי כהן: אנחנו רוצים להתחיל בישיבה.

אלי כהן: אנחנו בדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ו-2016.

אלי כהן: אנחנו נמצאים בשלב ההקראות, בסעיף 16.

אלי כהן: יש גורמים נוספים וגורמי ציבור שרצו לדבר וניתן את זכות הדיבור אלא שהם יוכלו לדבר משעה 19:45.

אלי כהן: חברי הכנסת תמיד יכולים להעיר לסעיפים עצמם.

<תומר רוזנר: לפני שאור תתחיל בהקראה, אני רוצה להזכיר היכן אנחנו נמצאים.

<תומר רוזנר: אנחנו נמצאים בסעיף 16 להצעת החוק שעניינו ההכרזה על מתחמי פינוי ובינוי במסלול שאנחנו קוראים לו מסלול רשויות מקומיות.

<תומר רוזנר: בישיבה הקודמת הוסכם להוסיף להרכב הוועדה המייעצת נציג של שר הרווחה.

<תומר רוזנר: עלתה הסוגיה שלא הוכרעה לגבי הדרישה שהפנייה במסלול הזה תהיה לפי בקשת הרשות המקומית, כאשר נציגת הממשלה מטעם משרד השיכון אמרה שבעצם כך נוהגים.

<תומר רוזנר: הרשויות המקומיות ביקשו שזה ייאמר במפורש בנוסח הצעת החוק והוועדה תצטרך להכריע בעניין הזה.

<תומר רוזנר: אני מזכיר את זה כנושא שעדיין לא הוכרע.

יוליה מלינובסקי: איזו ועדה מייעצת?

<תומר רוזנר: בחוק הזה מוצע שתהיה ועדה מייעצת שהיא תטפל בהכרזה על מתחמים לפינוי-בינוי.

אלי כהן: זו הוועדה שאנחנו דנים בה כרגע.

<תומר רוזנר: אנחנו נעבור לסעיפים שלא מופיעים בפניכם ונקריא אותם.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי, לשאלתך, הרכב הוועדה זה בסעיף 16(ד) ואנחנו כאמור מוסיפים שם את נציג משרד הרווחה, בנוסף לנציגים המנויים.

אלי כהן: ההתייחסות תהיה רק לעניין הסעיפים הספציפיים שמוקראים ולא הערות כלליות.

אלי כהן: בשעה 19:45, כל מי שירצה, יוכל לדבר באופן כללי ולומר את הגיגיו החשובים.

<תומר רוזנר: במקום הסעיף שמופיע לכם, הסעיף האחרון שמדבר על סדרי הדיון, הציעה הממשלה סעיפים אלטרנטיביים שלא מופיעים בפניכם.

<תומר רוזנר: הם הועברו אלינו בימים האחרונים ולא הספקנו להעביר לכם אותן.

<תומר רוזנר: אור תקריא אותם בצורה מפורטת.

<תומר רוזנר: הסעיפים האלה בעצם קובעים את סדרי העבודה של הוועדה.

<תומר רוזנר: הדבר העיקרי שיש בסעיפים האלה הוא נושא של הסדר ניגוד עניינים, שלא יהיה ניגוד עניינים בעבודה של חברי הוועדה, ושצריך רוב דעות.

<תומר רוזנר: אלה סעיפים יותר פרוצדורליים.

<אור אלדר: (ה) לדיוני הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף קטן (ג) יוזמנו דרך קבע שני נציגי הרשויות המקומיות שימנה שר הפנים שתהיה להם דעה מייעצת.

<אור אלדר: (ו) (1) חבר ועדה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במישרין או בעקיפין במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר ועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר.

<אור אלדר: בסעיף זה – עניין אישי של חבר הוועדה לרבות עניין אישי של קרובו או של גוף שחבר הוועדה או קרובו הם בעלי שליטה בו.

<אור אלדר: קרוב – בן זוג, הורה, אח או אחות, צאצא, צאצא של בן זוג או בני זוגם של כל אחד מאלה, או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר הוועדה.

<אור אלדר: בעל שליטה – אחד מאלה: מנהל או עובד אחראי בגוף וכל מי שיש לו חלק העולה על חמישה אחוזים בהון או בזכות לקבל רווחים של אותו גוף.

<אור אלדר: התברר לחבר ועדה כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (1), יודיע על כך ליושב ראש הוועדה.

<אור אלדר: (ז) החלטות הוועדה יתקבלו ברוב קולות של חברי הוועדה המשתתפים בהצבעה.

<אור אלדר: היו הקולות שקולים, יהיה ליושב ראש הוועדה קול נוסף.

<אור אלדר: (ח) הוועדה תקבע את דרכי עבודתה ואת נוהל דיוניה ככל שלא נקבעו בחוק זה.

אלי כהן: זה סעיף סטנדרטי של ניגוד עניינים?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: הסעיף הוא סעיף סטנדרטי.

<תומר רוזנר: הוא היה חסר בהצעה ואנחנו הצענו לעשות את זה בדרך של הפניה להוראות שקיימות בחוק התכנון והבנייה אבל הממשלה העדיפה לכתוב את הסעיף הזה במפורש בחוק הזה ואנחנו לא ראינו עם זה בעיה.

<אור אלדר: 16א.

<אור אלדר: הכרזה על מתחם בינוי ובינוי השר רשאי, לבקשת יזם, בהמלצת מנהל הרשות – או הוועדה המייעצת לפי הנוסח של הממשלה), בהתייעצות עם המנהלים כהגדרתם בסעיף 49יט(א) לחוק מיסוי מקרקעין (להלן – המנהלים) ועל פי כללים שקבע שר האוצר בתקנות בהתייעצות עם המנהלים ומנהל הרשות, להכריז בצו (בחוק זה – צו הכשרה במסלול מיסוי) על שטח שיש בו עשרים וארבע יחידות לפחות כעל מתחם לפינוי ובינוי במסלול מיסוי.

<אור אלדר: על אף האמור בסעיף קטן (א), בתקופה שעד ליום י"ט טבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023), השר רשאי, לבקש יזם, בהמלצת מנהל הרשות/הוועדה המייעצת ובהתייעצות עם המנהלים ועל פי כללים האמורים באותו סעיף קטן, להכריז בצו על שטח שיש בו שתים עשרה יחידות לפחות כעל מתחם פינוי בינוי במסלול מיסוי, ובלבד שהן כלןלות בתכנית שמטרתה פינוי ובינוי או עיבוי במקרקעין שהופקדה, הכוללת עשרים וארבע יחידות לפחות (להלן – השטח המתוכנן) ויראו את כל השטחים שהוכרזו עליהם כמתחם פינוי בינוי במסלול מיסוי אשר הם חלק מהשטח המתוכנן, כמתחם אחד.

<אור אלדר: תוקפו של צו ההכרזה במסלול מיסוי יהיה לתקופה שנקבעה בו, אך לא יותר משש שנים מיום תחילתו.

<אור אלדר: ניתן צו לפי סעיף זה, יחולו הוראות פרק חמישי 4 לחוק מיסוי מקרקעין וסעיף 31א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין.

<תומר רוזנר: אני אסביר.

<תומר רוזנר: הסעיף הזה הוא סעיף שלקוח מסעיף שקיים היום בחוק מיסוי מקרקעין ועניינו הקלות במס שבח ובמס רכישה למתחמים שמוכרזים במסלול הזה.

<תומר רוזנר: המסלול הזה ידוע בז'רגון המקצועי כמסלול יזמים.

<תומר רוזנר: כאשר יזם – לא הרשות המקומית – רוצה לעשות פינוי בינוי במתחם מסוים, הוא פונה במסלול הזה.

<תומר רוזנר: כדי שהיזם הזה ייכנס למסלול, הוא צריך לעבור החלטה מקדמית של ועדה שמונתה לפי הסעיף שקיים כבר בחוק מיסוי מקרקעין והוועדה היא בהרכב כפי שאישרתם בסעיף הקודם, בתוספת הגורמים הנוגעים למיסוי, המנהלים לפי חוק מס שבח ולפי חוק מס ערך מוסף.

<תומר רוזנר: הוועדה הזאת צריכה לאשר את הבקשה הזאת.

<תומר רוזנר: הבקשה הזאת מותנית באישור של מהנדס הרשות המקומית הרלוונטית ובכך שבעצם הוועדה רואה מקום לאשר את המתחם הזה.

<תומר רוזנר: אנחנו בעצם לא משנים את המצב הקיים למעט חידוש אחד שהוא חשוב מאוד.

<תומר רוזנר: לבקשת חברי הוועדה הסכימה רשות המסים כבר בישיבות הראשונות של הוועדה להקטין את מספר יחידות הדיור המינימלי במסלול מיסוי מ-24 ל-12 אבל לא באופן מוחלט אלא אם יש מתחם שיש בו 24 יחידות דיור אבל רק 12 מהן נתנו למעשה הסכמה לפרויקט, אפשר יהיה לגשת לוועדה, מה שהיום לא אפשרי.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, יש כאן חידוש, יש כאן הקלה באפשרות לגשת למסלול מיסוי.

<תומר רוזנר: זה מה שמופיע בסעיף קטן (ב).

<תומר רוזנר: זה חידוש שבעצם הוסכם עליו בישיבות ועדה קודמות על ידי מנהל רשות המסים שנכח בישיבות והוא בא כאן לידי ביטוי בנוסח שמונח בפניכם.

יעל כהן-פארן: שאלה.

יעל כהן-פארן: היטל השבחה.

<תומר רוזנר: זה לא כאן.

יוליה מלינובסקי: איפה זה?

<תומר רוזנר: זה בסעיף אחר שנגיע אליו.

יוליה מלינובסקי: עוד לא הגענו לזה?

<תומר רוזנר: לא.

יוליה מלינובסקי: אני מצטערת שאני קופצת אבל לצערי לא הייתי מהתחלת העבודה.

יוליה מלינובסקי: היום מצב כזה שראש רשות יכול לבטל את היטל ההשבחה או לתת אותו על פי רצונו.

אלי כהן: תהיה התייחסות.

אלי כהן: אנחנו נגיע לזה.

<תומר רוזנר: בעמוד 22.

אלי כהן: אנחנו נרחיב על הסעיף הזה בצורה מסודרת.

אלי כהן: במסגרת הצעת החוק אנחנו מציעים מדרגה נוספת.

יוליה מלינובסקי: חמישים אחוזים?

אלי כהן: כן.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על מיסוי ואני יודעת מקרוב כמה זה יקר.

יוליה מלינובסקי: אם במרכז הארץ זה עוד כדאי, במקומות אחרים אין כדאיות כלכלית.

יוליה מלינובסקי: אני מכירה פרויקט בנהריה שראש העיר החליט שיהיה היטל השבחה.

יוליה מלינובסקי: זה וולנטרי.

יוליה מלינובסקי: ההצעה שלי היא לפטור את פרוייקטי פינוי בינוי ממס השבחה לחלוטין כי זה לא הגיוני שזה ניתן לשיקול דעת.

יוליה מלינובסקי: אם לא רוצים את הפרויקט, יש כאן אפשרות לארנונה.

אלי כהן: אנחנו נגיע להרחבה ונדון בסעיף הזה.

אלי כהן: את גם יודעת, מכיוון ששימשת לא מעט שנים בתפקידים ברשות המקומית, שגם אם יהיה פטור ואין פטור, אם ראש העיר לא רוצה, זה לא יהיה.

אלי כהן: את יורדת לסוף דעתי?

אלי כהן: בואי נאמר שתחליטי שיש פטור וראש העיר יחליט שהוא לא מקדם ואין מתחם, זה לא יהיה.

אלי כהן: יש מקומות כמו צפון תל אביב לדוגמה שאין הצדקה לתת שם פטור.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שאני אעלה דברים שכבר דנו בהם.

אלי כהן: לא, עוד לא הגענו לזה.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שיש דברים שכבר דיברתם עליהם וזה כיוון שלא הייתי בישיבות הקודמות.

יוליה מלינובסקי: תן לי שתי דקות כדי להעלות את הדברים ואם אלה דברים שיהיו בהמשך, נתייחס בהמשך, ואם אלה דברים עליהם דובר - - -

אלי כהן: אני מבטיח לך שבשעה 19:45 את ראשונת הדוברים.

אלי כהן: כולם הגיעו להקראות.

יוליה מלינובסקי: אתה תאלץ אותי להגיש על כל סעיף וסעיף הסתייגות.

יוליה מלינובסקי: חבל.

אלי כהן: בסדר גמור.

יעל כהן-פארן: לגבי מה שהסביר תומר.

יעל כהן-פארן: אתה בעצם אומר שה-12 וה-24, עכשיו המשמעות היא שלא שיהיו שם 12 יחידות בנויות אלא שרק 12 יחידות או בעלי היחידות הסכימו לפינוי בינוי?

יעל כהן-פארן: זה מה שאתה אומר?

<תומר רוזנר: 12 יחידות בנויות שרוצים להחליף אותן.

יעל כהן-פארן: אבל יכול להיות שסך המתחם הוא 24 דירות ועל ה-12 הנוספות ייקחו את ה- - -

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים רק על הנושא של ההכרה במסלול הזה כמסלול מיסוי.

<תומר רוזנר: זה לא משנה את יחסי ההסכמה שנדרשים.

<תומר רוזנר: זה שלב מקדמי הרבה יותר.

יעל כהן-פארן: הכרזה.

<תומר רוזנר: הכרזה.

אלי כהן: גברת גנון.

אלי כהן: התייחסות רק לסעיפים שנקראו.

<עינת גנון: הממשלה מבקשת לחזור ולתת לנציגי רשות המסים ומע"מ מעמד זהה לזה שיש להם היום בכל מה שקשור למסלול מיסוי ולא רק בהמלצתם.

<עינת גנון: אנחנו העברנו לוועדה נוסח שדומה מאוד לנוסח שקיים היום ואנחנו מבקשים להטמיע אותו.

<עינת גנון: אתם רוצים שאני אקרא אותו?

<תומר רוזנר: אנחנו מסכימים שמה שהיום, זה מה שיהיה.

<עינת גנון: זה מה שאנחנו מבקשים.

<תומר רוזנר: בסדר.

<תומר רוזנר: תקריאי את הנוסח.

<עינת גנון: "בסעיף זה – הוועדה, המנהלים כהגדרתם בסעיף 49יט(א) לחוק מיסוי מקרקעין וכן הוועדה המייעצת".

<עינת גנון: הסעיף הבא: "השר רשאי, לבקשת יזם, בהמלצת הוועדה ועל פי כללים שקבע שר האוצר בתקנות בהתייעצות עם הוועדה להכריז בצו (בחוק זה – צו הכרזה במסלול מיסוי) על שטח שיש בו 24 יחידות לפחות כעל מתחם לפינוי ובינוי בנושא של מיסוי".

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: שרית.

<שרית דנה: נחזור לסעיף קטן (ד) ביחס להרכב הוועדה המייעצת.

<שרית דנה: בקשה אחת של השלטון המקומי הייתה שההכרזה תיעשה על דעת השלטון המקומי.

<שרית דנה: עינת אמרה, או אני מבינה שזאת התשובה, שכך זה נעשה היום.

<תומר רוזנר: הם אמרו שכך זה נעשה היום והם לא רוצים להכניס את זה בחוק.

<שרית דנה: התשובה הייתה שכך זה נעשה בחוק.

<שרית דנה: זה לא מעוגן בשום כלל חקוק ולכן זה שזה נעשה היום, לא אומר.

<שרית דנה: זה אפילו לא מעוגן בתקנות, זה נוהל עבודה פנימי של משרד הבינוי והשיכון ולכן אין שום ערובה שמחר הוא יימשך.

<שרית דנה: לכן צריך להגן את הדבר הזה בחקיקה.

<שרית דנה: בכל מקרה, או בלי קשר, יש כאן שני נציגי רשויות מקומיות ואין סיבה שהם יהיו רק בעלי דעה מייעצת.

<שרית דנה: הם צריכים לטעמנו להיות חברים בוועדה ושתהיה להם זכות הצבעה.

<שרית דנה: הם ממילא לא רוב אבל אין סיבה שהם יהיו רק בעלי דעה מייעצת.

אלי כהן: תומר, תגיד את שתי החלופות.

<תומר רוזנר: שתי החלופות.

<תומר רוזנר: לקבוע במפורש שזה יהיה בהסכמת הרשות המקומית הנוגעת בדבר.

<תומר רוזנר: החלופה השנייה היא לצרף אותם כחברים.

<שרית דנה: ברור שהחלופה הראשונה עדיפה לנו.

<שרית דנה: אני רק רוצה לציין שהיא צריכה לחול גם על מסלול מיסוי או לפחות על מסלול מיסוי צריכה להיות איזושהי חובת התייעצות.

אלי כהן: אנחנו נשקול את אחת החלופות.

<עינת גנון: יש לנו איזושהי הצעה.

אלי כהן: מה שאמר היועץ המשפטי תומר, אני חושב שהשלטון המקומי חייב להיות מרכיב חשוב ומרכזי בנושא של ההתחדשות העירונית.

אלי כהן: אנחנו צריכים לסכם אחת משתי החלופות.

<שרית דנה: בסדר גמור.

<שרית דנה: נשב ונסכם.

<עינת גנון: ברשותך, יש לי עוד הערה אחת לנוסח.

אלי כהן: בסדר, אבל להבא תעבירו את זה מרש.

<עינת גנון: אנחנו העברנו לוועדה את כל ההערות שלנו.

תמר זנדברג: בנושא השלטון המקומי, הנושא לא נסגר כרגע?

<עינת גנון: אנחנו נתאם אתם נוסח.

<עינת גנון: אני מקווה שנגיע להסכמה עם השלטון המקומי.

אלי כהן: אנחנו רוצים את השלטון המקומי.

אלי כהן: השלטון המקומי הוא חיוני בקידום של הפרויקטים.

אלי כהן: עלו כאן שתי חלופות ואחת מהן תהיה.

תמר זנדברג: או שהם יהיו חברים, ומה האופציה השנייה?

אלי כהן: או שיהיו חברים או שזה יהיה בהסכמתם.

תמר זנדברג: מה בהסכמתם?

אלי כהן: ההכרזה על מתחם.

תמר זנדברג: שההכרזה תהיה בהסכמת ראש הרשות הרלוונטית?

<תומר רוזנר: הרשות הרלוונטית.

<תומר רוזנר: לא ראש הרשות.

אלי כהן: כן.

אלי כהן: אחת משתי החלופות.

<עינת גנון: אדוני, הוועדה ביקשה לאשר הארכת הכרזה במסלול מיסוי שהיום לא קיים.

<עינת גנון: אנחנו מסכימים להערת הוועדה ואנחנו מבקשים להוסיף את האפשרות להאריך את תקופת ההכרזה גם במסלול מיסוי בתקופה אחת נוספת.

<עינת גנון: אני יכולה להקריא את הנוסח?

אלי כהן: כן.

<עינת גנון: הנוסח המוצע הוא כדלהלן: "(ג1) על אף הוראות סעיף קטן (ג), השר רשאי, בהמלצת הוועדה ולפי כללים שקבעה הוועדה, להאריך במהלך תקופת תוקפו של צו ההכרזה את תוקפו של הצו האמור לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים מתום תקופת ההכרזה הראשונה או לחדש את צו ההכרזה בתוך שישה חודשים מתום תקופת תוקפו לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים".

אלי כהן: תודה.

תמר זנדברג: סעיף קטן (ג) מתייחס להארכה של שש שנים או לשש שנים מרש?

<תומר רוזנר: סעיף (ג) הקיים?

תמר זנדברג: המוצע.

תמר זנדברג: אני רואה שהוא הצעת הממשלה.

תמר זנדברג: הוא מסומן בצהוב.

<גלעד קרן: נכון.

<גלעד קרן: זאת התקופה הראשונה.

<גלעד קרן: עכשיו מה שיקרה, זאת הארכה אחת בהתאם להערה שלנו שצריך לאפשר הארכה אחת.

תמר זנדברג: למה הממשלה מבקשת רק תקופה אחת?

<עינת גנון: אנחנו צילמנו מצב כיום.

<עינת גנון: המצב הקיים היום הוא שש שנים.

<עינת גנון: במסלול מיסוי ההכרזה נעשית בשלב שהפרויקט כבר מאוד בשל, כאשר יש תכנית שלכל הפחות הופקדה ויש הסכמות של דיירים לביצוע הפרויקט.

<עינת גנון: לעומת מסלול רשויות, בו רק לאחר ההכרזה מתחיל תהליך התכנון.

תמר זנדברג: למה אנחנו רוצים להוסיף תקופה?

<תומר רוזנר: ראשית, זאת הפרקטיקה הנוהגת וצריך לעגן אותה בחוק.

<תומר רוזנר: שנית, כדי לאפשר את הגמישות הנדרשת כי לפעמים שש שנים זה הזמן שלוקח לעשות את התכנית.

<תומר רוזנר: אחרי שעושים את התכנית, רק אז בעצם מתחילים.

<חגי טולדנו: במיסוי ההכרזה היא רק כשיש תכנית.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: היא אחרי שיש הפקדת תכנית.

<תומר רוזנר: אחרי הפקדת תכנית, זה יכול לקחת הרבה זמן.

<עינת גנון: במיוחד כאשר מדובר בפרויקט גדול, סביר להניח שתידרש הכרזה לתקופה נוספת.

<תומר רוזנר: זה מה שעושים בפועל.

תמר זנדברג: כמה פרויקטים כאלה יש?

<עינת גנון: במסלול מיסוי יש לנו סדר גודל של למעלה מארבעים מתחמים מוכרזים, אבל אנחנו מכריזים בכל פעם על החלקות בהן הושגו הסכמה ולא על המתחם בכללותו.

תמר זנדברג: יש מהם כאלה שכבר נמצאים בבנייה?

<עינת גנון: בוודאי.

<עינת גנון: בהחלט.

תמר זנדברג: יש כאלה שהושלמו?

<חגי טולדנו: שחלק מהם הושלם.

<עינת גנון: הושלמו לגמרי?

<עינת גנון: מעט.

תמר זנדברג: איזה?

<עינת גנון: הושלמו לגמרי, משנה לך ההבחנה בין מיסוי לבין רשויות?

תמר זנדברג: אני שואלת עכשיו על מיסוי.

תמר זנדברג: במסלול רשויות אין אף אחד שהושלם ממש.

<עינת גנון: במסלול מיסוי יש לנו את שאול המלך בקריית אונו שהושלם לגמרי.

תמר זנדברג: ערבי נחל.

<עינת גנון: ערבי נחל עוד לא הושלם.

תמר זנדברג: אבל כמעט.

<עינת גנון: במסלול רשויות יש לנו את כפר סבא שהושלם לגמרי, בששת הימים.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: לא נחזור עכשיו על הכול.

אלי כהן: ברשותך, אני מציע שתעבירו לצורך העניין סטטוס ואנחנו כמובן נפיץ את זה לכל חברי הוועדה.

אלי כהן: חברים, אם יש עוד הערות לסעיף שהוקרא, בבקשה.

<תומר רוזנר: אנחנו עוברים עכשיו לפרק חדש לגמרי שהוסף בהצעת החוק בהתאם להערות חברי הוועדה בדיונים הרבים שהיא קיימה והוא עוסק בשלל נושאים שלשם שינוי הם מהותיים.

<תומר רוזנר: הם פחות נוגעים לפרוצדורות ולהקמת מבנה הרשות וכולי אלא הם סעיפים שנוגעים לשינוי בדין המהותי.

<תומר רוזנר: כדי להסיר מעט מהחסמים שעלו כאן בדיונים ובהנחיית יושב ראש הוועדה, אנחנו בעצם ביטאנו במספר סעיפים שעוסקים בנושאים שונים את הניסיון להסיר את אותם חסמים באותם נושאים.

<תומר רוזנר: אני כבר אומר מראש שאלה לא כל החסמים, זה לא פתרון פלא, זה לא יפתור את כל הבעיות אבל זה המעט שיושב ראש הוועדה רוצה לעשות, בעצם הוועדה כולה רוצה, כדי להסיר את החסמים שעדיין נמצאים בנושא הזה.

<תומר רוזנר: אמרתי, אנחנו עוברים לפרק ה'1 שהוא פרק חדש שלא הופיע בהצעת החוק הממשלתית ועניינו הוראות מהותיות.

<תומר רוזנר: הנושא הראשון הוא קרקע משלימה.

<תומר רוזנר: כידוע יש פרויקטים שזקוקים, כדי להפוך אותם לכדאיים כלכלית או כדי לענות על צרכים אחרים או לשם תוספת שטחים ציבוריים או שטחים אחרים שנדרשים לצורך החיוניות של הפרויקט, שיהיה פרויקט שהוא סביר מבחינה תכנונית, מבחינה חברתית, מבחינת שירותים ולשם כך נדרשת קרקע נוספת מעבר לתחום הבניינים הקיימים.

<תומר רוזנר: התברר שיש צורך בהוראה שמאפשרת לרשות מקרקעי ישראל לתת את הקרקע המשלימה הזאת בדרך שאינה דורשת מכרז כדי לאפשר לתת אותה כקרקע משלימה לפרויקט.

<תומר רוזנר: ההוראה שמופיעה כאן היא הוראה שבעצם מעגנת את אותו מנגנון של הענקת קרקע משלימה באופן שמבהיר את הכללים ואת העובדה שהענקת הקרקע המשלימה הזאת תיעשה בפטור ממכרז.

<תומר רוזנר: כמובן שהסעיף הזה לא בא לגרוע, וזה גם נאמר כאן במפורש, מהסמכויות ומשיקול הדעת של מועצת מקרקעי ישראל שיכולה לקבל את ההחלטות שהיא צריכה לקבל לגבי המדיניות הקרקעית שנוגעת לעניין, בכפוף להתוויית פטור ממכרז שמופיעה כאן בנוסח החוק.

<תומר רוזנר: אני מציע שגלעד יקריא את הנוסח.

<גלעד קרן: אנחנו בעמוד 14.

<גלעד קרן: פרק ה'1: הוראות לעידוד התחדשות עירונית 16ב.

<גלעד קרן: פטור ממכרז להקצאת קרקע נוספת בלי לגרוע מהוראות לפי חוק חובת המכרזים התשנ"ג-1992, התקשרות של רשות מקרקעי ישראל בעסקה במקרקעין שהם מקרקעי ישראל, כהגדרתם בחוק יסוד: מקרקעי ישראל, להענקת זכויות במקרקעין בקרקע נוספת כמשמעותה בסעיף 4(ב)(2), אינה טעונה מכרז אם התקיימו כל אלה: הענקת הזכויות היא לחוכרי המקרקעין במגרשים עליהם בנויים מבנים קיימים הכלולים במיזם להתחדשות עירונית או ל יזם כהגדרתו בחוק פינוי בינוי (פיצויים).

<גלעד קרן: הרשות המליצה על הענקת הזכויות.

<גלעד קרן: השמאי הממשלתי או שמאי מקרקעין אחר שהוא הסמיך לעניין זה חיווה דעתו כי הענקת הזכויות נחוצה כדי להבטיח את כדאיותו הכלכלית של מיזם להתחדשות עירונית.

תמר זנדברג: הנושא של קרקע משלימה, דיברנו עליו גם בהתחלה והאמת היא שאני רוצה לברך אותך יושב ראש הוועדה, לאור ההערה של היועץ המשפטי שאתה בעצם רצית שיהיה פרק כזה שבעצם נותן כלים לעידוד.

תמר זנדברג: הנושא של הקרקע המשלימה, זה אחד הכלים החשובים ביותר לא רק שפרויקט כזה יצא לפועל אלא גם להגשים את המהות שלו כי מכפלת הציפוף שבעצם אותה אנחנו נותנים כדי שיהיה כדאי, הרבה פעמים הקרקע המשלימה, זה מה שמאפשר להבטיח את התכנון של המתחם הזה, כך שהוא יהיה נכון.

תמר זנדברג: רק מה, הסיפא של סעיף קטן (3) כמעט מרוקנת את כל הדבר הזה מתוכן כי בסוף כתוב שאם שמאי חיווה דעתו כי הענקת הזכויות נחוצה כדי להבטיח את כדאיותו הכלכלית של המיזם.

תמר זנדברג: אנחנו יושבים כאן בחוק לעידוד ההתחדשות העירונית.

תמר זנדברג: חלק ממה שאנחנו אומרים, הרי מה זאת כדאיות כלכלית?

תמר זנדברג: בשביל הכדאיות הכלכלית אנחנו עושים המון דברים.

תמר זנדברג: אנחנו מוסיפים מכפלה, מוסיפים יחידות דיור - - -

אלי כהן: מה הערה?

אלי כהן: אני לא מבין את הערה.

תמר זנדברג: הקרקע המשלימה משמשת אך ורק לכדאיות הכלכלית, לא רק שהסעיף לא מגשים את מטרתו אלא כל החוק קצת מוטל בספק.

תמר זנדברג: לכן חובה, ממש חובה, להוסיף כאן או כדי להגשים צרכים חברתיים, להוריד את הציפוף במקום קיים.

תמר זנדברג: יש לנו פרויקט, הייתי לפני כמה שבועות, ברחוב הנורית בירושלים.

תמר זנדברג: יש שם את מכפלת הציפוף לדעתי הכי גבוהה בארץ, אם לא מהגבוהות.

תמר זנדברג: 4.2.

<רועי נחמיאס: גם אנחנו בגבעתיים.

תמר זנדברג: בגבעתיים, בהסתדרות.

אלי כהן: אני רוצה התייחסויות קצרות וענייניות.

אלי כהן: תאמרי מה לא טוב ומה את מציעה.

תמר זנדברג: אני אומרת שהקרקע המשלימה, ב-4.2 הזה - - -

אלי כהן: מה את מציעה?

תמר זנדברג: ב-4.2 הזה יש כדאיות כלכלית אבל זאת קטסטרופה עירונית.

אלי כהן: העירייה לא חייבת לאשר.

תמר זנדברג: אני רוצה שהקרקע המשלימה תוכל להיות מוקצית על ידי הרשות המקומית או על ידי המינהל או על ידי מי שזה לא יהיה, גם אם המטרה שלה היא לא רק לכדאיות הכלכלית אלא גם למטרות אחרות של הפרויקט כמו למשל הורדת הציפוף.

תמר זנדברג: אם אנחנו רוצים בנייה יותר מרקמית, שהעירייה תוכל להוסיף קרקע כדי לתת מטרה חברתית.

תמר זנדברג: למשל להוסיף בית ספר.

תמר זנדברג: אם זאת אוכלוסייה מאוד ענייה, היא לא תוכל לגור ב-34 קומות ואולי היא תוכל לגור ב-20 קומות.

אלי כהן: אני מציע שתגישי הסתייגות ואנחנו נשקול את זה.

אלי כהן: תודה.

תמר זנדברג: אפשר לשמוע למה שהקצאת הקרקע המשלימה תהיה רק בכדאיות הכלכלית?

תמר זנדברג: למה שהקצאת הקרקע המשלימה לא תהיה לעוד מטרות שהממשלה או העירייה רואה לנכון?

אלי כהן: יש מקרים שראשי הערים רוצים להשאיר בנייה בגובה של שתי קומות, לאפשר להעביר את כל הזכויות למקום אחר.

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: כאן זאת קרקע משלימה.

אלי כהן: קרקע משלימה, נכון.

תמר זנדברג: הרי ראשי הערים לא יורידו מארבעים קומות לשתי קומות.

אלי כהן: אני אומר לך שיש מקומות שהם רוצים להשאיר נמוך, מתוך מטרה לתת קרקע אחרת.

אלי כהן: לכן אני אומר שוב שאנחנו כאן נותנים את אותן זכויות - - -

תמר זנדברג: לא מדובר כאן על קרקע שתוריד מארבעים קומות לשתי קומות.

אלי כהן: או שכן או שלא.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: איך זה יכול להיות?

תמר זנדברג: מה, הם ייתנו קרקע פי עשר?

אלי כהן: תרשמי את ההסתייגויות ונשקול אותן.

אלי כהן: אנחנו ניתן לה להתייחס אחרי כן.

<שרית דנה: הסעיף הזה כמובן מבורך.

<שרית דנה: אנחנו מבקשים שיוחל אותו דין על רשות מקומית.

<שרית דנה: יש מצב שבו יש היום קרקע לרשות מקומית וגם לרשות מקומית אין סעיף פטור והיא לא יכולה לתת קרקע למיזם התחדשות עירונית.

אלי כהן: תסבירי עוד הפעם.

<שרית דנה: יש קרקעות ששייכות לרשות מקרקעי ישראל, אין בעיה, הן יוקצו.

<שרית דנה: יש קרקעות ששייכות לרשות המקומית.

<תומר רוזנר: צריך לשקול את זה.

יוליה מלינובסקי: את מדברת על קרקע רגילה או קרקע חומה?

<שרית דנה: קרקע היא בבעלות הרשות המקומית.

<שרית דנה: זה לא משנה מה היא.

<שרית דנה: אם הרשות המקומית רוצה לתת אותה למיזם ההתחדשות העירונית, היא צריכה לתת אותה בפטור ממכרז ואין לה היום כלי משפטי לתת אותה בפטור ממכרז.

תמר זנדברג: כמה כאלה יש?

אלי כהן: שרית, אגב, לי זה נשמע רעיון שהוא רעיון טוב מה שאת מציעה.

אלי כהן: אומר כאן היועץ המשפטי שיש כאן סוגיה של פטור ממכרז.

אלי כהן: מה את מציעה?

<שרית דנה: זה יכול להיות באישור משרד הפנים מבחינתנו ואנחנו מוכנים שזה יהיה כמו כל הפטורים המהותיים בשלטון המקומי שהם באישור משרד הפנים.

<שרית דנה: זה בסדר.

אלי כהן: אנחנו נשקול.

אלי כהן: את שלחת לנו את זה בהערות?

<שרית דנה: כן.

<שרית דנה: בפעם הראשונה.

<תומר רוזנר: לא שלחתם נוסח.

<תומר רוזנר: את מתבקשת לשלוח נוסח.

<שרית דנה: אני אשלח נוסח.

<ערן פיטלסון: עוד נקודה לסעיף קטן (3).

<ערן פיטלסון: אני מציע שזה לא יהיה רק כדאיות כלכלית אלא גם ישימות כי הנושא כאן הוא הרבה פעמים, הקרקע המשלימה היא כדי לקדם בינוי פינוי בינוי.

<ערן פיטלסון: את הקרקע המשלימה אתה צריך כדי להתניע את הבינוי פינוי בינוי ולכן אני חושב שצריך לדבר על זה.

יוליה מלינובסקי: צריך להוסיף את או לפי שיקול אחר נוסף.

אלי כהן: מה שאומר מר פיטלסון שצריך גם קרקע משלימה על מנת שהפרויקט יתחיל בבינוי ולא בפינוי.

<תומר רוזנר: אין מניעה לכך.

<תומר רוזנר: זה בסדר.

<ערן פיטלסון: כרגע כדאיות כלכלית מתרגמים את זה רק למכפלות.

אלי כהן: נשמע לי הגיוני.

<תומר רוזנר: אין מניעה לכך.

אלי כהן: אם נרגיש שיש איזה צורך לעדכון, אנחנו נעדכן, אבל על פניו זה הגיוני.

<איתי עוז: נציג איגוד התמ"א.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת נציג התמ"א?

אלי כהן: תציג את עצמך ואת מי אתה מייצג.

<איתי עוז: הגוף של התחדשות העירונית.

<איתי עוז: יש גוף באיגוד המסחר, בלשכת המסחר.

אלי כהן: אתה מלשכת המסחר?

<איתי עוז: כן.

<איתי עוז: מאגד את כל חברות התמ"א.

<איתי עוז: שאלה.

<איתי עוז: בתמ"מ 5 יש התייחסות לנושא שבעצם אי אפשר להעביר קרקעות חומות וכדומה.

<איתי עוז: האם החוק הזה גובר עליו?

יוליה מלינובסקי: לא.

אלי כהן: אנחנו לא דנים ב-תמ"מ 5.

אלי כהן: תודה.

יוליה מלינובסקי: קרקע חומה היא קרקע חומה.

אלי כהן: האם יש עוד הערות לסעיף הזה.

<אילן דגני: אני מרשות מקרקעי ישראל.

<אילן דגני: להתייחסות שהייתה לעניין השמאי הממשלתי, אנחנו חושבים שהשמאי הממשלתי הוא בהחלט הכלי והאמצעי החשוב ביותר לעניין הזה.

<אילן דגני: לגבי ההצעה שמתייחסת לעניין של רשויות מקומיות, אין לנו התנגדות שרשות מקומית תיתן קרקעות שבבעלותה אבל לדעתנו קרקעות שהופקעו במסגרת תכניות לא.

<אילן דגני: שיהיה ברור שזה מתייחס רק לקרקעות שהן בבעלות הרשות המקומית.

<תומר רוזנר: אין שאלה.

אלי כהן: תודה על ההבהרה.

<דרור לוינגר: הלשכה המשפטית במשרד הפנים.

<דרור לוינגר: לעניין פטור ממכרז של מקרקעין של רשות מקומית, הדבר מוסדר בתקנות עיריות מכרזים ולכן, אם רוצים להסדיר - - -

<תומר רוזנר: לא רק, כידוע לך.

<תומר רוזנר: כאשר הממשלה רוצה, למשל לפני חודשיים, היא מצאה לנכון גם לתקן את החוק, את הוראות הפטור ממכרז.

<דרור לוינגר: נכון, אבל באופן כללי פטור ממכרז של רשויות מקומיות מוסדר בתקנות העיריות (מכרזיםׂ) והשיקולים שיש לרשות מקומית בקרקעות שלה, הם קצת שונים מהשיקולים שיש למדינה בקרקעות שלה וממילא גם נדרש אישור שר הפנים לפי סעיף 188 לעסקה הזאת.

<דרור לוינגר: לכן יותר נכון ששר הפנים, אחרי שהחוק יעבור ויהיה פטור רלוונטי למדינה, יבחן את הדברים וישקול להכניס את הפטור הזה לתקנות העיריות (מכרזים) כאשר ממילא הדבר הזה אחר כך טעון אישור.

<תומר רוזנר: הוא רוצה שיהיה תיקון בתקנות, אבל זה לא יקרה.

<אסתי ורהפטיג: הממשלה מתנגדת לסעיף הזה.

<אסתי ורהפטיג: אנחנו חושבים שהשאלה אם זה יהיה במכרז או בפטור, לא צריכה להיקבע בחוק אלא צריך להשאיר את זה לשיקול דעת מועצת מקרקעי ישראל, את השאלה של היכן מקצים קרקע.

אלי כהן: למה בדיוק אתם מתנגדים?

<אסתי ורהפטיג: לכל הסעיף.

אלי כהן: שלא תהיה קרקע משלימה.

<אסתי ורהפטיג: שלא לקבוע בחוק את הפטור ממכרז.

<אסתי ורהפטיג: יש כללים לפטור ממכרז אבל אנחנו לא חושבים שצריך לקבוע בחוק הזה.

<אסתי ורהפטיג: יש שיקול דעת של מועצת מקרקעי ישראל שהיא זאת שבעצם מנהלת את הקרקעות במדינה ואנחנו חושבים ששיקול הדעת הזה צריך להישאר.

תמר זנדברג: אם היא הייתה מנהלת אותן כמו שצריך, לא היינו מגיעים למצב הזה.

<אסתי ורהפטיג: זאת עמדת הממשלה.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: זה הובהר.

<בקי קשת: אבנים לזכויות אדם.

<בקי קשת: מעבר לכדאיות הכלכלית, דיברו כאן על אפשרות של בינוי פינוי בינוי, יש גם משמעות חברתית עצומה ויש גם עוד אלמנטים תכנוניים שעלו כאן שבעצם יאפשרו גם להתגבר על התנגדות של תושבים, כל מיני אנשים שיש להם מצוקות מאוד קשות לעבור מעברים כפולים שעלולים להיות חסם משמעותי להסכמה מראש.

<בקי קשת: לכן אנחנו חושבים שהרחבת האפשרויות לפטור יכולה לתת מענה להרבה מאוד חסמים שונים שעלולים לתקוע את התקדמות הפרויקטים האלה ולא רק ייתכנות כלכלית.

אלי כהן: תודה רבה.

<תומר רוזנר: הנושא הבא הוא נושא הפטור מארנונה.

<תומר רוזנר: כפי ששמעתם במהלך הדיונים, אחד החסמים שזוהו הוא החשש – והוא לא חשש רחוק – שמונע מאנשים לחתום על עסקאות מהסוג הזה הוא שהם לא יוכלו לעמוד לא בתשלומי הארנונה ולא בתשלומי ועד הבית במתחם החדש.

<תומר רוזנר: אחד התיקונים שאנחנו מציעים כאן הוא לאפשר פטור מארנונה והתנאים להענקת הפטור הזה הם כדלקמן.

<תומר רוזנר: קודם כל, הפטור הזה יוענק רק למי שגר במקום.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, אם זאת דירת משקיע, לא יהיה לו פטור.

<תומר רוזנר: אם הוא גר לפני וחוזר לגור במתחם אחרי.

<תומר רוזנר: כלומר, אם זאת דירת משקיע שמושכרת על ידי המשקיע, אין פטור.

אלי כהן: חברת הכנסת זנדברג, זה גם בקשר להערות שאת הערת.

<תומר רוזנר: נקודה שנייה.

<תומר רוזנר: בעקבות הערות השלטון המקומי, יהיו מבחני הכנסה.

<תומר רוזנר: רשאים השרים לקבוע מבחני הכנסה.

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע מה זה מבחן הכנסה?

<תומר רוזנר: אתם רוצים בלי מבחני הכנסה?

<תומר רוזנר: אין בעיה.

<תומר רוזנר: אנחנו לא מדברים על מבחני ההכנסה הקיימים אלא מבחנים שייקבעו לצורך העניין הזה, באישור ועדת הפנים של הכנסת.

<תומר רוזנר: יכולים להיות מבחנים שונים מהמבחנים הקיימים היום שהם מבחנים מאוד מחמירים.

<תומר רוזנר: הנקודה השלישית.

<תומר רוזנר: הפטור הזה יהיה מוגבל בזמן ויוענק לחמש שנים בלבד והוא יחול רק על ההפרש שקיים בין השטח של הדירה הקיימת לשטח של הדירה החדשה.

יעל כהן-פארן: אחרי חמש שנים אין פטור?

<תומר רוזנר: כן.

אלי כהן: נקריא.

<גלעד קרן: 16ג.

<גלעד קרן: הנחה בארנונה בסעיף זה - "דירת תמורה" – דירה בבית משותף מחודש שניתנה לבעל דירה בבית משותף שנהרס במסגרת מיזם התחדשות עירונית בתמורה לדירה בה התגורר ערב הריסתו.

<גלעד קרן: "בית משותף מחודש" – בית משותף שנבנה במסגרת מיזם להתחדשות עירונית.

<גלעד קרן: "תשלומי ארנונה" – תשלומי ארנונה כללית כמשמעותה לפי חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג-1992 המשולמת לפי כל דין.

<גלעד קרן: מחזיק בדירת תמורה יהיה זכאי להנחה של מאה אחוזים בתשלומי ארנונה בשל דירת תמורה אחת בלבד בעד שטח השווה להפרש שבין השטח החייב בארנונה בדירת התמורה לבין השטח שבעדו חויב המחזיק בארנונה בדירת המגוררים הקודמת, קודם מכירת הזכויות בה, וזאת עד תום חמש שנים מהמועד שבו ניתן להטיל ארנונה על דירת התמורה.

<גלעד קרן: שר הפנים ושר האוצר רשאים לקבוע, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה שלל הכנסת, סוגי מחזיקים שלא יהיו זכאים לפטור כאמור בסעיף קטן (ב), כולו או חלקו, בהתחשב בהכנסתם של המחזיק והמתגוררים עמו בדירת התמורה.

תמר זנדברג: זה מבחן הכנסה הפוך.

תמר זנדברג: מה קורה אם הארנונה תעלה?

אלי כהן: חברת הכנסת כהן-פארן, רצית לציין משהו?

יעל כהן-פארן: כן, רציתי לומר שחמש שנים לדעתי זה זמן קצר.

יעל כהן-פארן: מדובר על אנשים שעברו מדיור, לדעתי צריך אולי מבחני הכנסה גם לזמן ארוך יותר או לקבוע בחוק איזשהו זמן ארוך יותר ולבחון את זה בהמשך.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שיהיו אנשים שלא יוכלו להישאר שם.

אלי כהן: כאמור, יש מבחני הכנסה כלליים.

יוליה מלינובסקי: שאלה.

יוליה מלינובסקי: הפטור יהיה על הפרש השטח.

<תומר רוזנר: כן.

יוליה מלינובסקי: אם הדירה הישנה הייתה שישים מטרים והדירה החדשה מאה מטרים, הפטור הוא על ארבעים מטרים.

אלי כהן: נכון.

אלי כהן: על גידול בשטח.

יוליה מלינובסקי: אני מנסה להבין את נושא הפטור כי זה נושא כאוב.

יוליה מלינובסקי: לפעמים אנשים שמגיע להם פטורים או הנחות בארנונה, הם לא יודעים ומגלים את זה רק בדיעבד כאשר הזמן כבר עבר.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שמי שהיה כבר זכאי, שימשיך להיות זכאי.

יוליה מלינובסקי: אם בן אדם נכה, סביר שימשיך להיות נכה.

<תומר רוזנר: זה ודאי.

<תומר רוזנר: הוא ימשיך לקבל את אותה הנחה שהייתה לו קודם.

<תומר רוזנר: בוודאי.

יוליה מלינובסקי: אבל איך אנחנו מוודאים?

יוליה מלינובסקי: אני אסביר לך את הבעיה כאן.

יוליה מלינובסקי: אנשים פשוט לא יודעים שמגיע להם פטור מארנונה.

יוליה מלינובסקי: אימא שלי יצאה לפנסיה ולא ידעה שמגיעה לה הנחה, ועד שגילינו – עברו שלוש שנים.

יוליה מלינובסקי: היא קיבלה החזר אבל רק כעבור שנה כי הזמן כבר עבר.

יוליה מלינובסקי: הבעיה כאן היא איך אנחנו מוודאים שאנשים ידעו על כך.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, גם הזמן משתנה.

יוליה מלינובסקי: כשהתחיל פרויקט, עוד לא הגיע לאותו אדם הנחה אבל עברו שנים, שנתיים-שלוש, ומגיעה לו הנחה.

יוליה מלינובסקי: איך אנחנו מוודאים שיובא לידיעתה אנשים שמגיעה להם ההנחה הזאת?

יוליה מלינובסקי: העיריות לא יעשו זאת ביוזמתן.

יוליה מלינובסקי: אף אחד לא ידפוק לך על הדלת ויגיד לך שמגיעה לך הנחה בארנונה.

יוליה מלינובסקי: זה לא יקרה.

יוליה מלינובסקי: איך אנחנו מכניסים את זה?

תמר זנדברג: עוד שאלה.

תמר זנדברג: אני מניחה – למרות שאני לא רוצה להניח – שבהרבה מהמקומות האלה הארנונה תעלה אחרי הפרויקט.

אלי כהן: למה?

תמר זנדברג: כי יש השבחה.

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: זה לא קשור.

אלי כהן: זה אזור.

תמר זנדברג: בסדר, אזור.

תמר זנדברג: לפי מה נקבע תעריף ארנונה בשכונות?

תמר זנדברג: למה שכונה אחת יותר יקרה משכונה אחרת?

תמר זנדברג: קריטריון אחד הוא כמובן גודל הדירה שבסעיף הזה אנחנו מתמודדים אתו, אבל יש עוד קריטריונים.

תמר זנדברג: איך נבטיח שההנחה שלנו כאן, הפטור לא יתבטל באמצעות עליית ארנונה?

תמר זנדברג: אולי אפשר לומר שהעירייה לא תעלה בתקופת ההנחה.

יוליה מלינובסקי: שלא ישונה אזור המגורים.

יוליה מלינובסקי: אם זה היה אזור ב', זה יישאר אזור ב'.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: ההערה נשמעה.

אלי כהן: שרית דנה, בבקשה.

<שרית דנה: כמובן שעיקרון מבחן ההכנסה חשוב לנו אבל מה שנעשה כאן, זה לא מבחן הכנסה.

<שרית דנה: מה שנעשה כאן זה כלל שאומר שיש פטור ויש סמכות לשרים להתקין תקנות, או שהם יתקינו או שהם לא יתקינו.

<שרית דנה: אנחנו בעד מבחן הכנסה ואנחנו אפילו מבינים את הקונספט שמבחן ההכנסה כאן צריך להיות יותר נדיב מאשר מבחן ההכנסה הרגיל, אבל מצב שבו שרים יכולים לא להתקין את התקנות האלה אף פעם ויש פטור גם למי שמשתכר כמו עובד מדינה בכיר, נראה לנו בלתי סביר.

<שרית דנה: לכן אנחנו מבקשים להפוך את הכלל.

תמר זנדברג: ניקח את הסיכון הזה.

<שרית דנה: אני לא בטוחה שהרשויות המקומיות רוצות לקחת את הסיכון הזה.

<שרית דנה: עמדתן הברורה של הרשויות המקומיות היא שמבחן ההכנסה לא צריך להיות - - -

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: עוד התייחסויות קצרות.

<אורי אטינגר: אני שוב חוזרת ואומרת שבעיני יש צורך להגדיר את המונח מחזיק.

<אורי אטינגר: היועץ המשפטי מדבר על כך שלא משקיע יהיה זכאי להנחה אלא מי שגר ביחידת הדיור טרם תהליך ההתחדשות העירונית.

<אורי אטינגר: אם אני מבינה נכון, מדובר גם בשוכרי דירה, מדובר גם בדייר דיור ציבורי וחשוב להגדיר מי הוא אותו המחזיק.

אלי כהן: לגבי דיור ציבורי יש התייחסויות אחרות ספציפיות.

<אורי אטינגר: לגבי שוכרי דירות יש צורך להגדיר מי הוא אותו מחזיק.

<שרון קרני כהן: עמותת במקום.

<שרון קרני כהן: שאלה של בורות.

<שרון קרני כהן: מה הכוונה שיהיה יחס בין ההוראה הזאת לגבי ארנונה לבין פטורים והנחות בארנונה מכוח דינים אחרים, חוקי עזר וכן הלאה?

יוליה מלינובסקי: זה גובר.

<תומר רוזנר: זה לא גובר.

<תומר רוזנר: זה בנוסף.

<שרון קרני כהן: אולי צריך לכתוב שזה לא יפגע בהוראות כל דין.

אלי כהן: יובהר.

אלי כהן: תודה.

<דרור לוינגר: משרד הפנים מתנגד למתן הנחה בארנונה או פטור מארנונה בלי שיש שיפוי לרשויות המקומיות.

<דרור לוינגר: התוצאה של הסעיף הזה היא שהרשות המקומית מממנת את אותה בעיה או את אותו חסם שמנסים לפתור וזה לא צריך לבוא על חשבון הרשות המקומית.

תמר זנדברג: איך תממן את זה?

תמר זנדברג: זה לא תשלום שקיים כרגע.

<דרור לוינגר: הדירות גדלות, האוכלוסייה גדלה, ההוצאות של הרשות המקומית גדלות עבור האזור הזה והארנונה שהיא מקבלת קטנה ביחס לשטח.

<דרור לוינגר: לכן היא מממנת את זה ואם היא לא מקבלת שיפוי מהמדינה על הדבר הזה, אנחנו מתנגדים.

תמר זנדברג: הן יעלו את הארנונה וכל ההנחה הזאת לא תהיה שווה.

תמר זנדברג: אדוני היושב ראש, מהדברים של משרד הפנים עולה שהרשויות יעלו את הארנונה.

<תומר רוזנר: הן לא יכולות.

<עדינה עבאדי: סעיף 16ג(א) בעמוד 15, הארנונה לא מדאיגה אותי אבל מה זה דירת תמורה?

<עדינה עבאדי: קניתי דירה בכספי, היזם שאל אותי אם אני מוכנה לעזוב את הדירה ולעזוב את השכונה.

<תומר רוזנר: אם עזבת את השכונה, לא תקבלי.

<עדינה עבאדי: אני בכלל לא רוצה לעזוב את הבית.

<עדינה עבאדי: אני לא רוצה שיהרסו לי את הבית.

אלי כהן: גברתי, זה רלוונטי אבל זה לחוק דייר סרבן.

אלי כהן: זה לא רלוונטי לסעיפים האלה.

<עדינה עבאדי: כלומר, דייר סרבן.

אלי כהן: כן.

אלי כהן: את יודעת שיש לנו חוק של דייר סרבן.

<עדינה עבאדי: יופי.

<עדינה עבאדי: אני כנראה שייכת לזה.

אלי כהן: אנחנו נמשיך בהקראה.

<תומר רוזנר: הנושא הבא הוא אחד הנושאים המרכזיים שהוועדה שמה עליהם את הדגש בישיבות הקודמות, נושא הדיור הציבורי.

<תומר רוזנר: מטרתו של הסעיף הזה היא לעגן את אותם דברים שכבר היו אמורים להיות מעוגנים בחוזר מנכ"ל כהסדר ביניים וכעת הם הופכים להיות מעוגנים בהסדר חקוק שמבטיח את זכויותיהם של הדיירים בדיור הציבורי שנמצאים במתחמים האלה של התחדשות עירונית.

<תומר רוזנר: ההסדר בא להבטיח, ראשית, שאותם דיירים בדיור ציבורי, תהיה להם זכות לחזור למתחם לאחר הפרויקט, שנית, שהם לא ישלמו דמי שכירות גבוהים יותר מכפי ששילמו קודם, ושלישית, הם לא ישלמו דמי ועד בית או דמי תחזוקה גבוהים יותר מכפי ששילמו קודם.

<תומר רוזנר: זה כמובן – וזה גם נאמר במפורש – לא גורע מהוראות שכבר קיימות בחוק הדיור הציבורי לגבי זכותם של דיירי הדיור הציבורי לרכוש את הדירות החדשות שנבנות עבורם.

יוליה מלינובסקי: מה זאת אומרת לרכוש?

<תומר רוזנר: לרכוש.

<תומר רוזנר: לקנות.

יוליה מלינובסקי: אלה שהיו גרים בדיור הציבורי?

<תומר רוזנר: כן.

תמר זנדברג: לפי חוק רן כהן.

<תומר רוזנר: זה ההסדר.

<תומר רוזנר: גלעד יקריא את הסעיף ואז נשמע את ההערות.

<גלעד קרן: 16ד.

<גלעד קרן: זכויות דייר דירה ציבורית במתחם פינוי בינוי נחתמה עסקת פינוי ובינוי לגבי מתחם פינוי ובינוי הכולל דירות ציבוריות, יחולו ההוראות הבאות:

<גלעד קרן: מי שהיה שוכר בדירה ציבורית במתחם במועד חתימת עסקה כאמור, יהיה זכאי לבחור בין שכירת דירה חדשה במתחם לאחר השלמת בנייתה (בפסקה זו – דירה חדשה), ובין חלופות נוספות שיציע משרד הבינוי והשיכון לשוכר כאמור, לרבות מעבר לדירה ציבורית אחרת, או לבית דיור מוגן, על פי כללי משרד הבינוי והשיכון.

<גלעד קרן: מי שהיה שוכר בדירה ציבורית במתחם במועד חתימת עסקה כאמור, ובחר בשכירות דירה חדשה במתחם, לא יחויב בתשלם שכר דירה בשיעור העולה על זה ששולם על ידיו ערב חתימת עסקה כאמור, וכן לא יחויב בתשלום הוצאות ניהול ותחזוקה של הרכוש המשותף בבניין בו מצויה הדירה, בסכום העולה על זה ששולם על ידיו ערב חתימת עסקה כאמור, והכול בשיעורים ובתנאים שיקבע השר לעניין זה, בהתחשב, בין היתר, בשטח הדירה החדה ובגודל משפחת הדייר.

<גלעד קרן: תוספת הוצאות הניהול והתחזוקה של הרכוש המשותף בגין דירות חדשות כאמור בפסקה (2), לא תושת על בעלי הדירות והדיירים האחרים בבית המשותף.

<גלעד קרן: שר הבינוי והשיכון ושר האוצר יקבעו את דרכי המימון של תוספת ההוצאות כאמור.

<גלעד קרן: אין באמור בסעיף זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 8(ב) לחוק הדיור הציבורי.

<גלעד קרן: בסעיף זה - "דירות ציבוריות" – כהגדרתן בחוק הדיור הציבורי.

<גלעד קרן: "עסקת פינוי ובינוי" - כהגדרתה בחוק פינוי ובינוי (פיצויים).

<גלעד קרן: "חוק הדיור הציבורי" – חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט-1998.

אלי כהן: אני רוצה לומר שהתיקון של הסעיף הזה הוא בעיני אחד התיקונים החשובים ביותר שנכנסו במסגרת החוק להתחדשות עירונית.

אלי כהן: ככלל, התחדשות עירונית, יש שלוש מטרות שונות – תוספת של אלפי יחידות דיור באזורי הביקוש, חיזוק מבנים כן מתן חיזוק לאוכלוסיות חלשות, יצירת אינטגרציה חברתית.

אלי כהן: אנחנו נחשפנו בתחילת דיוני הוועדה למדיניות שהייתה בעבר, שהייתה מדירה את דיירי הדיור הציבורי מאותם מתחמים חדשים ובמקום ליצור אינטגרציה, יצרנו כאן למעשה דחיקה.

אלי כהן: אני חושב שכאן בהחלט הדיונים היו.

אלי כהן: פורסם גם חוזר מנכ"ל בעקבות ישיבות הוועדה וכאמור, זה גם נכנס לחוק ועכשיו זה גם יעוגן במסגרת החוק.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: שאלה.

יוליה מלינובסקי: האם בחוק מוגדר מסלול מהיר לקבלת היתרים לדיור ציבורי?

יוליה מלינובסקי: עמידר ועמיגור הם בעלי הרכוש.

יוליה מלינובסקי: האם יש מסלול מהיר?

יוליה מלינובסקי: לדעתי על זה צריך להיות הדגש.

אלי כהן: לא כל דבר נכנס לחקיקה, אבל הנוהל הקיים הוא – ויתקן אותי משרד הבינוי – שאם הדיור הציבורי משלים ל-66 אחוזים בתמ"א או לשמונים אחוזים בפינוי בינוי, הוא מצטרף.

יוליה מלינובסקי: לא הבנתם את השאלה.

יוליה מלינובסקי: מסלול מהיר לקבלת היתרים.

יוליה מלינובסקי: יש לך מתחם של הבניינים שזה דיור ציבורי בבעלות עמידר ועמיגור.

יוליה מלינובסקי: הן החליטו להרוס את זה ולבנות דירות חדשות, פינוי בינוי.

יוליה מלינובסקי: את עובדת מול רשויות מקומיות, נכון?

יוליה מלינובסקי: מאיפה את מקבלת היתרים?

<עינת גנון: זה הליך רגיל לפי חוק התכנון והבנייה.

<עינת גנון: אין הבדל אם הדירות הן דירות דיור ציבורי או לא דיור ציבורי.

יוליה מלינובסקי: יופי.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שמאוד נכון ומאוד הגיוני, כי אם אנחנו רוצים לחדש מלאי של דיור ציבורי שלנו ולהעביר אותו לתושבים, לחדש את השכונות המוזנחות שלנו, ג'סי כהן לצורך הדוגמה, הדיור הציבורי צריך לקבל מסלול ירוק בעיריות ושהמסלול זה יהיה מהיר ויעיל.

יוליה מלינובסקי: היום פרויקט לוקח שנתיים, נכון?

<עינת גנון: זה תלוי ברשות המקומית.

<עינת גנון: תלוי בהתארגנות התושבים.

יוליה מלינובסקי: דיור ציבורי, המשמעות היא שזה בבעלות המדינה.

יוליה מלינובסקי: נכון?

<עינת גנון: בסיטואציה שיש בניין של מאה אחוזים דיור ציבורי.

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: את צריכה שמונים אחוזים.

<עינת גנון: עדיין.

<תומר רוזנר: אני אענה לשאלה.

<תומר רוזנר: על פי חוק התכנון והבנייה, סעיף שקיים בחוק מימים ימימה, לתכניות שהמדינה יוזמת ומקדמת יש עדיפות במוסדות התכנון.

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: אין דבר כזה.

<תומר רוזנר: זה החוק.

<תומר רוזנר: אני יכול להגיד לך שזה החוק.

יוליה מלינובסקי: אנחנו יכולים להכניס את זה לכאן בנוסף.

<עינת גנון: תומר, זה מתייחס לתכניות ולא להיתרים.

<תומר רוזנר: לתכניות.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת על היתרים.

יוליה מלינובסקי: מסלול קבלת היתרים.

יוליה מלינובסקי: אתה צריך הג"א, עירייה וכולי.

<תומר רוזנר: צריך.

<תומר רוזנר: מה לעשות?

<תומר רוזנר: נמצאים כאן נציגי מינהל התכנון והם יכולים להרחיב על הרפורמה שמתקיימת בימים אלה.

יוליה מלינובסקי: אני מכירה את הרפורמה הזאת.

אלי כהן: זה לא קשור לסעיף.

יוליה מלינובסקי: בטח זה קשור.

יוליה מלינובסקי: אתה רוצה שהדיור הציבורי יהיה, נכון?

יוליה מלינובסקי: חסרות לנו דירות.

יוליה מלינובסקי: זה מנוע צמיחה, משם אתה יכול לקבל את זה בהשקעה קטנה ובזמן קצר.

יוליה מלינובסקי: למה אנחנו לא יכולים לתת מסלול ירוק להתחדשות עירונית בדיור ציבורי בקבלת היתר, כך שהדבר הזה יטוס?

אלי כהן: מה זה דיור ציבורי?

אלי כהן: יש מתחם של 24 דירות ולפעמים יש בו דירה אחת או ארבע דירות או 17 דירות.

אלי כהן: אנחנו צריכים לקצר את כל התהליכים.

<תומר רוזנר: ואת זה עושים.

יוליה מלינובסקי: שאלה נוספת.

יוליה מלינובסקי: מכון בדיקה.

יוליה מלינובסקי: דיור ציבורי, מי ישלם את העלויות של מכון הבדיקה?

יוליה מלינובסקי: המדינה?

<עינת גנון: מי שמגיש את היתר הבנייה.

יוליה מלינובסקי: מי מגיש היתר בנייה במצבים כאלה?

יוליה מלינובסקי: זה קבלן פרטי או יוזמת המדינה?

<עינת גנון: זה תלוי מקרה.

<עינת גנון: יש פרויקטים שהמדינה מקדמת, והיא תשלם את כל מה שכרוך בהוצאות הרישוי.

אלי כהן: מכיוון שחברת הכנסת מלינובסקי הצטרפה אלינו, ואני מברך על הצטרפותה, ויש לה ניסיון מהרשויות המקומיות, אני מבקש, עינת, שתקיימו אתה פגישה ותוכלו לעבור כל הדברים בניחותה.

יוליה מלינובסקי: תראה את האבסורד.

יוליה מלינובסקי: יש לך היום פרויקט התחדשות עירונית של דיור ציבורי והוא בבעלותך.

יוליה מלינובסקי: מסלול ירוק, אתה אומר שהוא בעייתי למרות שזה צריך לטוס כי זה אינטרס ציבורי שהוא יטוס כי אנחנו רוצים לאכלס את הדירות.

אלי כהן: אני חוזר לאותה תשובה.

אלי כהן: מה זה דיור ציבורי?

אלי כהן: זאת דירה אחת מתוך 24?

אלי כהן: אלה שלוש דירות מתוך 24?

אלי כהן: אלה 17 מתוך 24?

אלי כהן: מה זה דיור ציבורי?

יוליה מלינובסקי: אני מדברת על מקרה שיש לך שמונים אחוזים והם שלך.

יוליה מלינובסקי: יש לך בית ושמונים אחוזים מהדירות הם שלך.

אלי כהן: סתם לצורך העניין, במקרה כזה זה נראה רוב שוכרים ובמקרה כזה המדינה, בדרך כלל באמצעות עמיגור ועמידר, מקדמת את הפרויקטים.

אלי כהן: אם יש מעל חמישים אחוזים.

יוליה מלינובסקי: למה אנחנו לא יכולים לעגן בחוק שהפרויקטים האלה יקבלו מסלול ירוק?

יוליה מלינובסקי: דבר שני.

יוליה מלינובסקי: אם המדינה מקדמת פרויקט, יש לך היום דבר חדש בשלבי הבנייה.

יוליה מלינובסקי: מכון בדיקה.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע כמה זה עולה?

יוליה מלינובסקי: מה שעכשיו עינת אמרה לי זה שהמדינה שמקדמת פרויקט, תשלם בעצמה ולכן בואו נפטור את הדיור הציבורי מהעלויות האלה.

<תומר רוזנר: מי ישלם?

אלי כהן: הדיור הציבורי, מי שנושא בעלויות, אלה לא הדיירים.

אלי כהן: מי שנושא בעלויות אלה החברות המשכנות.

יוליה מלינובסקי: מדובר באלפי שקלים למכון בדיקה, עכשיו יש תקנות של שר המשפטים לגבי שמאי בהתחדשות עירונית וגם אלה סכומים די גבוהים.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו נעשה עכשיו בדיקה מקיפה, אנחנו נגלה שכל הדברים האלה עולים הרבה כסף.

יוליה מלינובסקי: זה מתפזר.

יוליה מלינובסקי: על תקנות השמאים אתה שמעת?

יוליה מלינובסקי: לפני יומיים זה נדון בוועדת הפנים.

יוליה מלינובסקי: אלפי שקלים על התחדשות עירונית.

יוליה מלינובסקי: מכון בדיקה, אלפי שקלים.

יוליה מלינובסקי: זה לא מסתדר.

יוליה מלינובסקי: אתה רוצה לפשט, אתה רוצה להקל, אתה רוצה להוזיל, אבל יש לך המון עלויות נוספות.

יוליה מלינובסקי: תשים לב לזה בבקשה.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: דני גיגי שתרם רבות במסגרת הפורום בו הוא חבר להכנסת הסעיפים.

אלי כהן: צריך לומר גם לצוות חברת הכנסת זנדברג שהייתה היועצת של רן כהן, אם אני לא טועה, בזמן שהוא עשה את החוק החשוב הזה.

תמר זנדברג: אתה לא טועה.

<דני גיגי: אני אומר, אלי, שיש לך גם כן הרבה זכויות בסיפור הזה וזה חשוב מאוד.

<דני גיגי: גם לשר השיכון.

<דני גיגי: אני מודה לכם על הנכונות ועל העבודה הקשה להכניס את הדברים האלה.

<דני גיגי: אתה העברת לאחרונה חוק שאמור להוזיל את רכישת הדירות עבור דיירי הדיור הציבורי ואחד הדברים שחסרים כאן בסעיפים זה באמת חישוב קניית הדירה.

<דני גיגי: זאת אומרת, דייר דיור ציבורי שרוצה לרכוש את הדירה שלו, האם הוא משלם את המחיר שלפני - - -

יוליה מלינובסקי: מאיפה יש לו כסף לרכוש דירה כשהוא כזה מסכן וגר בדיור ציבורי?

יוליה מלינובסקי: זה תמיד מסקרן אותי.

יוליה מלינובסקי: מאיפה יש לו כסף?

תמר זנדברג: את מכירה אלת חוק הדיור הציבורי?

יוליה מלינובסקי: אני מכירה.

יוליה מלינובסקי: אני רואה אותם קונים דירות.

<דני גיגי: על פי חוק מותר להם לרכוש את הדירה למשפחות שלהם.

אלי כהן: חשוב שהם יקנו את הדירות.

אלי כהן: צדק חלוקתי.

<דני גיגי: בדיוק.

יוליה מלינובסקי: זה צריך להישאר ציבורי.

אלי כהן: ממש לא.

אלי כהן: יש צדק חלוקתי ממדרגה ראשונה.

<דני גיגי: בדיוק.

<דני גיגי: כדי לשמור על ההישג שלך אלי בנושא הזה, ובאמת להבטיח שהדיירים יוכלו לרכוש את הדירות שלהם ולא ייכנסו לתוך מקום כזה שפתאום אומרים להם שהמחירים הם במחירי רכישת הדירה החדשה ובגודל החדש, אולי צריך לחשוב גם את זה איכשהו להכניס לתוך הסעיפים.

<דני גיגי: לפחות לחשוב על זה.

<קריאה: חוק הדיור הציבורי כבר התייחס לזה.

<עינת גנון: אנחנו נתנו מענה לכך בישיבות קודמות.

<עינת גנון: כבר היום מעוגן בחוק הדיור הציבורי הנושא שמאפשר לדיירים לרכוש את הדירות במחיר שלפני ביצוע הפרויקט.

<דני גיגי: מעולה.

<תומר רוזנר: יש נקודה אחת שהועלתה בדיונים הקודמים בהקשר הזה והיא נקודה חשובה.

<תומר רוזנר: הנושא של יידוע הדיירים על הזכות הזאת.

<תומר רוזנר: יש בעיה שהדיירים, יש להם תקופה מוגדרת שהם יכולים לממש את הזכות הזאת לפי החוק הקיים.

תמר זנדברג: כמה זמן?

<עינת גנון: בהסדר שאנחנו עושים עם הדיירים, אנחנו מאפשרים להם לרכוש את הדירות בכל שלב עד לפינוי בפועל של הדירה, לאחר מכן, אחרי שהם שבים לפרויקט.

<עינת גנון: תלוי מתי הם הגישו את הבקשה.

<עינת גנון: כל עוד הבקשה הוגשה לפני ביצוע הפרויקט, החישוב נעשה לפי הערכים הקודמים.

אלי כהן: אנחנו מבקשים שתצא התייחסות.

<תומר רוזנר: שתהיה הוראה מפורשת.

אלי כהן: שתהיה התייחסות ברורה, שתצא פנייה לדיירים כדי שידעו על כך.

<תומר רוזנר: סמוך לאחר חתימת העסקה.

<דני גיגי: הדבר השני שאני רוצה להעלות הוא הנושא של שר השיכון שמעורב בסופו של דבר בתהליך כאשר האמירה כאן היא "ובתנאים שיקבע השר לעניין זה בהתחשב בין היתר בשטח הדירה החדשה ובגודל משפחת הדייר".

<דני גיגי: אני חושב שאולי צריך לעשות קצת הפוך, להתאים את הדירה לגודל המשפחה ולא בעצם לתת להם דירה שהיא גדולה יותר ואז לומר להם שישלמו יותר.

<דני גיגי: דבר שני.

<דני גיגי: הנושא של החלטת השר, אני חושב שזה קצת מרוקן את הסעיף מתוכן.

<דני גיגי: כשאתה אומר שהשר יכול לשנות את זה וכל פעם להפוך את זה, אתה בעצם נותן איזשהו כוח.

<דני גיגי: כרגע יש שר שהוא מאוד אוהד הדיור הציבורי ומאוד תומך בדיור הציבורי אבל אני לא יודע מה יקרה בעוד כמה שנים.

<דני גיגי: לכן אני חושב שיש לנו איזושהי בעיה ואולי צריך לחשוב על איזושהי ועדה שתהיה מעורבת בכך, נציגים של משרד הרווחה, אבל שזה לא יהיה שרירותי שהשר הוא זה שקובע את הדברים.

<עינת גנון: זה לא יהיה שרירותי בכל מקרה.

<בקי קשת: המחיר הקודם, כולנו יודעים שיש מחיר קודם אחרי הכרזה על מתחם ולא מועד הפינוי.

<בקי קשת: יש עליית מחירים הדרגתית ואז היא קופצת.

<בקי קשת: כמובן שצריך להבהיר שהכוונה היא דירה במקום דומה, קרוב, שאין עליה תכנית בינוי ולא שנכנסים המחירים הספקולטיביים האלה שמעלים את המחיר.

<בקי קשת: מחזירים את זה על פי חוק למחיר שלפני.

<בקי קשת: דבר שני.

<בקי קשת: היות והבקשה חייבת להיות מוגשת לפני, צריך להיות ברור לפני מה ולהבהיר את זה לדיירים.

<בקי קשת: עד מועד הפינוי בפועל אפשר להגיש את הבקשה או עד מועד אחר.

<בקי קשת: חייב לחדד וליידע את הדיירים.

<בקי קשת: שכולם ידעו במועד ויהיה להם זמן במועד להגיש את הבקשה.

<בקי קשת: לנקודה מאוד מאוד חשובה.

<בקי קשת: הסעיף הזה הוא באמת מדהים אבל הוא יכול גם לא להיות שווה שום דבר כל עוד הוא כפוף לסיפא שלו.

<בקי קשת: אין כאן שום התחייבות לגודש לדירות ולכן אם משום מה בונים את הדירה הזאת בגודל של 81 מטרים לצורך העניין, יותר מה-15 מטרים גודל, אז הבן אדם כן חייב לשלם גם את דמי תחזוקה, גם עוד שכר דירה וכולי.

<בקי קשת: זאת אומרת, אין כאן שום התחייבות שזה באמת יקרה.

<בקי קשת: זה כפוף לכך שהשר יקבע איזשהו גודל ובלי שום התחייבות שהגודל יהיה קטן.

<בקי קשת: בעצם עלול להיות מצב שאין שום יישום לסעיף הזה.

<בקי קשת: חייב להיות בלי הסיפא בכלל או עם התחייבות מפורשת מה זה בדיוק אומר.

<הילה שואף קולביץ: לדעתי זה סעיף מצוין אבל יש פרצה אחת שאולי כדאי לתת עליה את הדעת.

<הילה שואף קולביץ: בפוטנציאל שי כאן

<הילה שואף קולביץ: אפשרות של הידלדלות של מלאי הדיור הציבורי במתחמים כי נותנים לדייר את האופציה, וזה בסדר גמור, לעזוב את המתחם.

<הילה שואף קולביץ: אז יכול להיווצר מצב שיהפכו את זה לדרך קבע, שדיירים עוזבים מתחמים, נותנים להם הצעות אטרקטיביות ובמתחם המחודש כבר אין דירות.

<הילה שואף קולביץ: אנחנו רוצים לייצר תמהיל יחסית הטרוגני.

<עינת גנון: לא זאת הכוונה.

<עינת גנון: אין כוונה לוותר על מלאי הדיור הציבורי.

<הילה שואף קולביץ: אני חושבת שאולי זה יכול להיות רעיון טוב ודרך להגדיל את המלאי שבכל מתחם כזה יחויבו להשאיר את מספר הדירות כפי שהיו לפני כן כדי למנוע מצב של מעבר של דיירים לשכונות פחות יקרות.

<עינת גנון: אין קביעה של מספר הדירות.

<עינת גנון: התמורה מתקבלת בפרויקט.

<הילה שואף קולביץ: אבל במתחם שהוא מתחם שהערך שלו עולה והסביבה שלו הופכת לסביבה קצת יותר נעימה, אנחנו רוצים שעדיין יהיו שם דיירים.

אלי כהן: יש היום הנחיות שלא מוכרים דירות?

<עינת גנון: הנחיות שלא מוכרים דירות?

יוליה מלינובסקי: שלא מוכרים דירות לדיירים.

אלי כהן: מוכרים היום דירות בדיור הציבורי שלא לדיירים?

<עינת גנון: לא.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: ההתייחסות הבאה.

<שרון קרני כהן: אנחנו מבקשים למתחם פינוי בינוי להוסיף ומיזם להתחדשות עירונית כדי שזה יחול גם על הדיור הציבורי בתמ"א 38 ולא רק במתחמים מוכרזים.

<שרון קרני כהן: הדבר השני.

<שרון קרני כהן: אנחנו מבקשים שכללי משרד הבינוי והשיכון יעוגנו בתקנות באישור הכנסת כדי שתהיה יציבות, שקיפות וכן הלאה.

אלי כהן: הערה נכונה.

אלי כהן: היא תתווסף.

<דני גיגי: רציתי לומר משהו נוסף, משהו שנעשה בזכות הוועדה.

<דני גיגי: התושבים עליהם דובר בפגישות הקודמות קיבלו מכתב ממשרד השיכון שמתקן את המכתב הקודם ואני רוצה לברך על כך את הוועדה ואת משרד השיכון.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אכן, טופל.

אלי כהן: תודה למשרד הבינוי והשיכון.

תמר זנדברג: רציתי לברך אותך שוב על הסעיף הזה ועל המלחמה העיקשת בנושא הזה.

תמר זנדברג: אני כן רוצה להוסיף במעמד חגיגי זה שיש בפרויקטים האלה הרבה מאוד דיירים עניים, משפחות עניות, שהם לא בדיור הציבורי אלא הם סתם בשכירות רגילה אבל הם עניים והם לא יוכלו לעמוד בתוספות התשלום שיהיו כי כבר כך הם בשכירות פרטית, הם מחזיקים איכשהו את הראש מעל המים אבל כל תוספת שתהיה בארנונה – נתנו לחמש שנים – בתחזוקה, בכל דבר אחר, בעצם יגלה אותם משם ואז הם יהיו עניים ואז הם ימצאו את עצמם דיירי דיור ציבורי בפרויקט אחר ושם אולי הם יקבלו את הגנת החוק הזה.

תמר זנדברג: אני אומרת את זה כדי לקשר את זה להערה לגבי הקרקע המשלימה שנאמרה קודם.

תמר זנדברג: אני לא הצעתי את הקרקע המשלימה לצרכים חברתיים כדי לתת לרשויות להתחמק ולהפחית.

תמר זנדברג: אני תומכת גם בתוספת שבס, אני מהאופוזיציה והצבעתי בעד.

תמר זנדברג: אני ממש לא בעד לתת לרשויות פתח מילוט בעניין הזה.

תמר זנדברג: עם זאת, יש דיירים עניים בפרויקטים האלה שהם לא בדיור הציבורי והם לא ישרדו את העליות.

תמר זנדברג: הם יוגלו משם.

תמר זנדברג: אחת הדרכים שלנו לתת להם משהו, לחזק אותם או להציל משהו מהבעיה הזאת, מהמשבר הזה, היא שהקרקע המשלימה, וגם אמצעים אחרים שדיברנו עליהם כמו עבודה סוציאלית קהילתית וכולי וכולי, תהיה מופנית לא רק לכדאיות הכלכלית אלא גם לצרכים החברתיים.

תמר זנדברג: אני ממש מבקשת לשקול את זה.

אלי כהן: נשקול.

תמר זנדברג: שמעתי כאן שיש לממשלה התנגדות אבל לנו כוועדה, שוב, אין לי שום כוונה לתת לרשויות המקומיות להפחית צפיפות ולהוריד יחידות דיור או משהו כזה.

תמר זנדברג: דווקא כדי לתת לאותם דיירים שהם היום עניים אבל שורדים, מחזיקים את הראש מעל המים, כן להיות חלק מהפרויקטים האלה גם אחרי שהם ייבנו ולא להיות מוגלים משם ואז אנחנו נישאר רק או עם דיור ציבורי או סוציו אקונומי גבוה ואותם עניים יידחקו ויוגלו.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אנחנו ממשיכים.

<תומר רוזנר: אנחנו נעבור עכשיו לפרק ו'.

<תומר רוזנר: אנחנו עושים אתנחתא בהוראות המהותיות וחוזרים להוראות שקשורות למבנה הרשות ודרכי הנהלתה.

<תומר רוזנר: כמובן שלקראת סיום העבודה על החוק, הפרק הזה יאוחד עם הפרק הראשון בו דנו עד סעיף 16 שעניינו הרשות ודרכי פעולתה.

<תומר רוזנר: הסעיפים האלה הם סעיפים כלליים שקובעים בעצם עניינים מינהליים שקשורים למי מנהל את תקציב הרשות, כללים של תכנית עבודה, יעדים מדידים, דיווח לכנסת והוראות כלליות אחרות.

<תומר רוזנר: אני מציע שיוקראו כל הסעיפים של הפרק כי הם סעיפים נקודתיים וקצרים.

<תומר רוזנר: לאחר מכן נוכל לשמוע הערות לכל הסעיפים.

<גלעד קרן: לסעיף 16ה יש שני נוסחים, האחד הוא נוסח מטעם הממשלה, והשני הוא נוסח אותו אנחנו מציעים.

<גלעד קרן: ההבדלים הם לא כל כך גדולים אבל אני אקריא את שני הסעיפים ובתחילה את נוסח הוועדה שמסומן בירוק.

<גלעד קרן: פרק ו': הוראות כלליות 16ה.

<גלעד קרן: תכנית עבודה ויעדים מדידים מנהל הרשות יגיש לאישור השר והמנהל הכללי של משרד הבינוי והשיכון את תכנית העבודה של הרשות, ובכלל זה קביעת יעדים מדידים לקידום ומימוש מיזמים להתחדשות עירונית, בין היתר לעניין מספר הדירות שיחודשו או יתווספו כמיזמים כאמור.

<גלעד קרן: מנהל הרשות יעקוב אחר ביצועה בפועל של תכנית העבודה ומימוש היעדים.

<גלעד קרן: נוסח הממשלה: מנהל הרשות יגיש לאישור השר והמנהל הכללי של משרד הבינוי והשיכון הצעה לאופן חלוקת תקציב הרשות והצעה לתכנית העבודה של הרשות, ובכלל זה קביעת יעדים מדידים, וכן יעדכן על ביצוע התכנית בפועל ומימוש היעדים שנקבעו.

<גלעד קרן: 17.

<גלעד קרן: תקציב הרשות תקציב הרשות ייקבע בתחום פעולה נפרד בתקציב רשויות הפיקוח, בחוק התקציב השנתי.

<גלעד קרן: לעניין זה, "תחום פעולה" ו"סעיף תקציב" – כמשמעותם בחוק יסודות התקציב, השתמ"ה-1985.

<גלעד קרן: הממונה על סעיף תקציב זה, לעניין חוק יסודות התקציב, יהיה מנהל הרשות.

<גלעד קרן: 18.

<גלעד קרן: אגרות לשם מימון פעולות הרשות, רשאי השר, בהסכמת שר האוצר – ואנחנו מציעים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת - לקבוע אגרות בעד ביצוע פעולות הרשות לפי חוק זה, וכן לקבוע על מי מוטלת חובת תשלום אגרה לפי סעיף זה.

<גלעד קרן: 19.

<גלעד קרן: עסקאות הרשות לצורך ביצוע הוראות חוק זה, מורשה מנהל הרשות, יחד עם חשב הרשות, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור בסעיפים 4 ו-5 לחוק נכסי המדינה, התשי"א-1951, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

<גלעד קרן: 20.

<גלעד קרן: דרישת מידע השר יסמיך עובד מעובדי הרשות, אשר יהיה רשאי לדרוש כל מידע או מסמך הדרושים לרשות לשם מילוי תפקידיה, מרשות מקומית, ממוסד תכנון, ממשרדי הממשלה ומרשות אחרת שהוקמה לפי חוק.

<גלעד קרן: מידע או מסמך שדרש עובד כאמור, ימסרו לו באופן ובמועד שנקבעו בדרישה.

<גלעד קרן: (א1) לא יוסמך עובד כאמור בסעיף קטן (א), אלא אם מתקיימים לגביו כל אלה: הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות מוסמך כאמור ולא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור.

<גלעד קרן: (1א) הוא קיבל הכשרה מתאימה כפי שהורה השר.

<גלעד קרן: הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר.

<גלעד קרן: בסעיף זה, "מסמך" – לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995.

<גלעד קרן: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מחובת סודיות הקיימת לפי כל דין.

<גלעד קרן: 20א.

<גלעד קרן: דיווח הרשות תדווח לשר על פעולותיה בהתאם להוראות חוק זה, לפי דרישתו.

<גלעד קרן: השר ידווח לוועדת הפנים והגנתה סביבה של הכנסת, אחת לשנה, על פעולותיה של הרשות והיקפן בהתאם להוראות חוק זה, ובכלל זה בעניינים המפורטים להלן.

<גלעד קרן: דיווח שנתי על פעולות הרשות יפורסם גם באתר האינטרנט של הרשות.

<גלעד קרן: היעדים שנקבעו לפי סעיף 16ה ומידת העמידה בהם בשנת הדיווח.

<גלעד קרן: פירוט בדבר מתחמי פינוי ובינוי ומתחמי פינוי ובינוי במסלול מיסוי שהוכרזו לפי דין, ומצב התקדמות ההליכים לביצוע מיזמי התחדשות עירונית בהם.

<גלעד קרן: פירוט בדבר בניינים בהם בוצע מיזם לפי הוראות תכנית החיזוק בהסתמך על נתונים שהעביר לרשות מינהל התכנון, אשר התקבלו אצלו לפי הוראות התכנית האמורה.

<גלעד קרן: הדיווח השנתי הראשון כאמור בסעיף קטן (ב) יכלול בין היתר, דיווח מפורט בדבר הפעולות שבוצעו לקידום פתרונות לתחזוקה ארוכת טווח של הרכוש המשותף באזורי התחדשות עירונית, לרבות קידומן של הצעות לתיקוני חקיקה נדרשים.

<גלעד קרן: בדיווחים השנתיים הבאים ייכלל פירוט בדבר התקדמות יישומם של הפתרונות כאמור.

<תומר רוזנר: אני רוצה להרחיב בשתיים-שלוש נקודות.

<תומר רוזנר: הסעיפים הראשונים שמופיעים כאן, בעצם מטרתם לתת בידי הרשות עצמאות מסוימת בפעולותיה, כפעילות שאיננה במסגרת הרגילה של משרד הבינוי והשיכון.

<תומר רוזנר: היא עדיין רשות פנים משרדית אבל יש לה עצמאות בעסקאות ובניהול התקציב.

<תומר רוזנר: זאת עצמאות מסוימת.

<תומר רוזנר: יש עניין של אישור תכנית העבודה של הרשות שיש בו מחלוקת בינינו, צוות הוועדה, לבין נציגי הממשלה.

<תומר רוזנר: המחלוקת היא לא גדולה אבל אתם תצטרכו להכריע בה.

<תומר רוזנר: הסעיף החשוב ביותר בעיני הוא סעיף הדיווח וקביעת היעדים המדידים.

<תומר רוזנר: אני חושב שהדיווח לכנסת ולציבור על עבודת הרשות ומידת העמידה ביעדים ופירוט סטטוס של מתחמים גם לטובת הציבור בלי קשר לנושא השקיפות הכללי אלא כמידע פרקטי, כדי שאנשים ידעו איפה כל מתחם עומד, שלא יהיו כמו שאמרתם ספקולציות וכולי, הדברים האלה הם דברים חשובים מאין כמותם.

<תומר רוזנר: עיקרון השקיפות, כפי שאתם בוודאי יודעים, הוא עיקרון שמלווה אותנו בשנים האחרונות ביתר שאת וראוי לדעתנו לתת דגש מאוד מאוד ניכר על הסעיף הזה של נושא הדיווח.

תמר זנדברג: אני כמובן מצטרפת לדברים האחרונים.

תמר זנדברג: אני מצטרפת לדברים המאוד מאוד חשובים של תומר.

תמר זנדברג: אני באמת חושבת שהדיווח, גם לוועדה וגם הפרסום לציבור, מתבקש.

תמר זנדברג: אני רוצה להוסיף כאן משהו.

תמר זנדברג: יכול מאוד להיות שזה לא המקום המתאים אבל בשבוע שעבר היה כאן כינוס מאוד גדול של שדולת הצעירים בראשות חבר הכנסת פולקמן.

תמר זנדברג: לדעתי גם אתה היית שם, אדוני היושב ראש.

תמר זנדברג: הכינוס הזה הוקדש לנושא של התחדשות עירונית ולתרומה של הקהילות הצעירות והקהילות המשימתיות בהתחדשות עירונית.

תמר זנדברג: בכנס הזה היו גם נציגי משרד השיכון, אבל אני לא יודעת מי מהם.

<עינת גנון: הייתה מנהלת אגף שיקום שכונות.

תמר זנדברג: עלתה שם בצורה מאוד מעניינת היכולת של קהילות צעירים וקהילות משימתיות להפוך סוג של יזמים כעמותות וחל"צים במיזמי התחדשות עירונית.

תמר זנדברג: יש פרויקט אחד כזה שכבר קורה בלוד, של עמותת ג'ינדאס שקיבלה תרומה מאוד גדולה פילנתרופית ובעצם יוזמת בעצמה, אותה עמותה מתפקדת כיזם התחדשות עירונית לפרויקט בין הנמוכים והנכשלים בארץ לדעתי, ובעצם משלבת בצורה מדהימה בין צעירים שהם חלק מקהילות משימתיות וחלוציות אפילו הייתי אומרת, בין האוכלוסייה הקיימת בעיר.

תמר זנדברג: כלומר, אין כאן איזשהו תהליך של ג'נדריפיקציה או משהו כזה או צעירים שבאים.

תמר זנדברג: זה מתרחש במרכזי הערים.

תמר זנדברג: הייתה הסכמה באותו כנס, כולל של משרד השיכון, שמדובר באמת בווין-וין-וין-וין.

תמר זנדברג: נשאלת השאלה האם אפשר כאן, כיוון שאנחנו בסעיף הוראות כלליות, או באיזשהו מקום בחוק הזה, להזכיר את הדבר הזה כדי לתת לו בולטות ולתת לו איזושהי דחיפה קדימה באפשרות של עמותות וחל"צים שיוכרו - יש הגדרות לדברים האלה - להפוך בעצמן ליזמיות של פרויקטים של התחדשות עירונית.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אם תוכלי לסכם כי זה ממש לא קשור לסעיף.

תמר זנדברג: סיימתי.

תמר זנדברג: יכול להיות שכן זה כן קשור.

אלי כהן: עורך דין זמרת, בבקשה.

<יהודה זמרת: הצעת ההחלטה המקורית שהוגשה על ידי הממשלה ולא שונתה על ידה, ראיתי כאן את עמדת הממשלה ואני לא יודע בדיוק איך עמדת הממשלה מוצגת כאן כאיזו חלופה כזו או אחרת בניגוד, באה ואמרה שהיא הקימה רשות ולרשות הזאת הקימה גוף מפקח כאשר משרדי הממשלה הרלוונטיים מצד אחד הם הגוף המפקח והם לא רק מקבלים דיווחים כמו שמוצע כאן אלא הם מעין גוף מפקח ומאשר את תכנית העבודה, את התקציב, את היעדים, את המדידה וגם את ההחלטה על המתחמים.

<יהודה זמרת: בגוף הזה מיוצגים גם מהשלטון המקומי שבסופו של יום הוא אחד הלקוחות, אם לא הלקוחות, הכבדים ביותר של החוק הזה.

<יהודה זמרת: הצעת החוק בעצם מבקשת – לא הממשלה אלא הוועדה – למחוק את אותו פרק שלם שדן בגוף המפקח.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: זאת בקשת הממשלה.

<יהודה זמרת: עד כמה שאני יודע, נציגי הממשלה לא יכולים לפעול בניגוד לעמדת הממשלה.

אלי כהן: אנחנו נרצה התייחסות.

אלי כהן: תחליטו מי נציג הממשלה וכן נרצה לקבל את ההתייחסות.

אלי כהן: תהיו מתואמים ביניכם.

<יהודה זמרת: לגופו של עניין.

<יהודה זמרת: אני אומר שבסופו של דבר מבטלים כאן

<יהודה זמרת: את הגוף המפקח הזה ומעבירים אותו לגוף אחר ונותנים – עם כל הכבוד, בלי לפגוע בדיווח ובשקיפות – בדיעבד, אחרי מעשה, והערך שלו לא אותו ערך.

<יהודה זמרת: החלטת הממשלה לא השתנתה.

<יהודה זמרת: זאת עמדת הממשלה ולכן מערך הבקרה כפי שהוגש על ידי הממשלה צריך להישאר במסגרת הצעת החוק כפי שהייתה.

<אסתי ורהפטיג: במסגרת העבודה הפנים ממשלתית אלינו, לא נעשתה כל פנייה רשמית של גורם כלשהו בממשלה.

<אסתי ורהפטיג: למיטב ידיעתנו ההצעה שהוקראה בישיבה הקודמת בעניין הזה של המליאה והוועדה המייעצת, זאת הצעה שמקובלת על רוב חברי הממשלה.

<אסתי ורהפטיג: אם יש גורם ממשלתי כשלהו שההצעה הזאת לא על דעתו, הוא מוזמן לנקוט בכל ההליכים שעומדים לרשותו במסגרת תקנון עבודת הממשלה ותקנון עבודת הכנסת.

<תומר רוזנר: כמקובל בעבודת הכנסת מול הממשלה, הכנסת עובדת, גם הצוות המקצועי וגם הוועדה מול המשרד המוביל את הצעת החוק, במקרה הזה משרד האוצר ומשרד הבינוי והשיכון.

<תומר רוזנר: אם משרדי ממשלה אחרים – ועורך דין זמרת יודע – חושבים שהמשרדים המובילים הציגו בפני הכנסת מצג שאינו נכון או שהם סוטים מהחלטת הממשלה, כפי שאמרה נציגת משרד המשפטים, הכלים בידם לפנות או ליועץ המשפטי לממשלה או להפעיל את תקנון עבודת הממשלה.

<תומר רוזנר: אנחנו לא נפתור כאן את המחלוקת בתוך הממשלה.

<יהודה זמרת: לפרוטוקול.

<יהודה זמרת: פנינו והבאנו העתק.

אלי כהן: קטונו מלהתערב בעבודת הממשלה.

<תומר רוזנר: אנחנו עוברים לפרק הוראות שונות.

<תומר רוזנר: למרות שהוא קרוי הוראות שונות, תיקונים עקיפים, זה פרק שיש לו חשיבות רבה ביותר.

<תומר רוזנר: אנחנו בעצם חוזרים שוב לסדרה של הוראות שיש להן משמעות מהותית ולא רק על מבנה הרשות וסדרי עבודתה אלא שינויים מהותיים בהוראות שמתייחסות לפינוי בינוי, שוב, במאמץ להסרת חסמים.

<תומר רוזנר: התיקון הראשון הוא תיקון עם שורה של תיקונים בחוק התכנון והבנייה.

<תומר רוזנר: תיקון מרכזי אחד הוא הקמתה של ועדת משנה שתאפשר, כפי שביקשה חברת הכנסת מלינובסקי, מסלול ירוק בוועדת משנה שמכונה בז'רגון המקצועי ועדת משנה קבינטית שתפעל מטעם הוועדה המחוזית בהרכב מצומצם יחסית ותוכל לטפל בתכניות לפינוי בינוי באותם מקרים בהם אין לנו ועדה עצמאית מיוחדת, כפי שזכור לכם בתיקון 101 לחוק התכנון והבנייה.

<תומר רוזנר: נוספה אפשרות שוועדה מקומית עצמאית תוכרז כוועדה עצמאית מקומית מיוחדת והיא תוכל לטפל בעצמה בתכניות פינוי בינוי בתחומה.

<תומר רוזנר: כרגע יש לנו בסך הכול 19 ועדות כאלה, נכון ללפני חודש.

<תומר רוזנר: אני לא יודע אם המספר השתנה, אבל יחסית יש מעט ועדות מקומיות שהוסמכו כוועדות עצמאיות ויש להן בכלל פוטנציאל להיות מוכרזות כוועדות מיוחדות.

<תומר רוזנר: ועדות מיוחדות שיכולות לטפל בתכניות פינוי בינוי, יש לדעתי שלוש או ארבע.

<תומר רוזנר: כלומר, רוב מכריע של הוועדות המקומיות עדיין לא יכולות לטפל במצב הנוכחי בתכניות פינוי בינוי ולכן אנחנו מציעים כאן מסלול מקביל שיאפשר מסלול ירוק בנושא הזה.

<תומר רוזנר: זאת ועדת משנה לנושא של תכניות פינוי בינוי.

תמר זנדברג: ועדת משנה של ועדה מחוזית?

<תומר רוזנר: כן.

תמר זנדברג: חובה להקים אותה?

<תומר רוזנר: כן.

תמר זנדברג: כלומר, מתוקף החוק הזה קמה ועדת משנה חדשה?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: נושא נוסף הוא החובה להחיל תכניות שבעצם יתוו את הראייה הכוללת של הרשות המקומית בכל הנוגע להתחדשות עירונית, הן בנושא של תמ"א 38, הן בנושא של מתחמי פינוי בינוי, להצביע על אותם מתחמים בהם הרשות רוצה שתהיה התחדשות עירונית, אותם מתחמים בהם היא אומרת שהיא רוצה שיהיו בהם פרויקטים של תמ"א 38, אותם מתחמים שהיא רוצה שבהם יהיו תכניות יותר גדולות של פינוי בינוי.

<תומר רוזנר: כפי שיושב ראש הוועדה הדגיש חזור והדגש עשרות פעמים, מדובר בהגברת הוודאות של הציבור ושל כל הנוגעים בדבר, לדעת היכן ומה הרשות המקומית רוצה לעשות, כאשר אם היא לא עושה בתקופה מוגדרת את מה שהיא צריכה לעשות, כתר הבכורה ניתן לרשות המקומית כי היא זאת שנמצאת בשטח והיא זאת שצריכה בראש ובראשונה להחליט על מה יהיה בתחומה, אבל אם היא לא עושה או לא רוצה לעשות או לא יכולה לעשות – תוכל הרשות הממשלתית לבוא בנעליה ולהכין תכניות שיבהירו באותה רשות מקומית מה חל, היכן, והיכן תהיה התחדשות עירונית כזאת ואיפה תהיה התחדשות עירונית אחרת.

<תומר רוזנר: אלה עיקר התיקונים.

<תומר רוזנר: אני מציע שגלעד יקריא את הסעיף ואז נוכל להתייחס.

<גלעד קרן: פרק ז': ביצוע ותקנות, תיקונים עקיפים, תחילה והוראות מעבר 21.

<גלעד קרן: ביצוע ותקנות השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

<גלעד קרן: 22.

<גלעד קרן: תיקון חוק התכנון והבנייה בחוק התכנון והבנייה – בסעיף 1, אחרי "מוסד תכנון" יבוא" "מיזם פינוי ובינוי", "מיזם פינוי ובינוי במסלול מיסוי", "מנהל הרשות", "הרשות להתחדשות עירונית" – כהגדרתם בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ו-2016.

<גלעד קרן: אחרי סעיף 11א2 יבוא: "11א3.

<גלעד קרן: ועדת משנה להתחדשות עירונית בסעיף זה - "תכנית להתחדשות עירונית" – תכנית מתאר מקומית או תכנית מפורטת, החלה בתחומו של מיזם פינוי בינוי או מיזם פינוי בינוי במסלול מיסוי או מתחם שהוועדה – צריך להיות כהגדרתה בסעיף 16ד לחוק הרשות הממשלתית התחדשות לא כפי שכתוב - נתנה לגביו החלטה מקדמית לפיה בהתקיים התנאים שנקבעו לפי סעיף 16א(א) לחוק, בכוונתה להמליץ לשר – כי השר הוא זה שממליץ – להכריז עליו כעל מתחם פינוי ובינוי במסלול מיסוי, או תכנית שמטרתה חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה לפי הוראות תכנית החיזוק (תמ"א 38), הכוללת הוראות של תכנית מפורטת והמייעדת קרקע למגורים, לרבות לשימושים הנלווים למגורים, ובלבד שמספר יחידות הדיור החדשות הכלולות בהה הוא שבעים לפחות.

<גלעד קרן: תוקם, מבין חברי הוועדה המחוזית, ועדת משנה לעניין תכניות להתחדשות עירונית (בסעיף זה – ועדת משנה להתחדשות עירונית), וזה הרכבה: נציג שר הבינוי והשיכון.

<גלעד קרן: נציג שר המשפטים.

<גלעד קרן: נציג השר להגנת הסביבה.

<גלעד קרן: נציג שר הפנים.

<גלעד קרן: שני חברים מבין נציגי הרשויות המקומיות, שתבחר הועדה המחוזית, ובלבד שלעניין התכנית החלה בתחומה של רשות מקומית שנציגה הוא חבר בוועדה המחוזית, ייבחר אותו חבר כאחד משני הנציגים האמורים.

<גלעד קרן: מתכנן המחוז.

<גלעד קרן: נציג כאמור בסעיף 7(13).

<תומר רוזנר: נציג אדריכלים.

<תומר רוזנר: הכוונה היא לנציג מקצועי מקרב הציבור.

<גלעד קרן: נציג רשות מקרקעי יהיה ממלא מקום נציג שר הבינוי והשיכון בוועדת המשנה.

<גלעד קרן: הודעה על הקמת ועדת משנה להתחדשות עירונית תפורסם ברשומות.

<גלעד קרן: לדיוני ועדת משנה להתחדשות עירונית יוזמן דרך קבע מנהל הרשות להתחדשות עירונית או נציגו מקרב עובדי הרשות להתחדשות עירונית.

<גלעד קרן: לדיוני ועדת משנה של התחדשות עירונית יוזמן ראש הרשות המקומית שתכנית להתחדשות עירונית חלה במרחב התכנון שלה.

<גלעד קרן: דין החלטה של ועדת משנה להתחדשות עירונית כדין החלטת ועדה מחוזית, והוראות סעיפים 11ד ו-11ה לא יחולו על ההחלטה.

<גלעד קרן: לוועדת משנה להתחדשות עירונית יהיו נתונות כל הסמכויות של ועדה מחוזית הדרושות לשם אישור תכנית להתחדשות עירונית, למעט סמכויות המוקנות לוועדה המחוזית לפי סעיף 26א(ו), (ז) ו-(ח).

<גלעד קרן: סעיף 33א – בטל.

<גלעד קרן: בסעיף 62א - בסעיף קטן (א2), ברישה, אחרי "ועדה מקומית עצמאית מיוחדת" יבוא "או ועדה מקומית עצמאית המוסמכת כוועדה כאמור לתקופה של לפחות חמש שנים ברציפות" ובפסקה (1), במקום "כהגדרתם בסעיף 33א" יבוא "כמשמעותם בסעיפים 16 או 16א לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע"ה-2015 (בסעיף זה – חוק הרשות)", או מתחם שהוועדה כהגדרתה בסעיף 16ד לחוק הרשות נתנה לגביו החלטה מקדמית לפיה בהתקיים התנאים שנקבעו לפי סעיף 16א(א) לחוק האמור, בכוונתה להמליץ לשר להכריז עליו כעל מתחם פינוי ובינוי במסלול מיסוי.

<גלעד קרן: בסעיף קטן (ג)(2)(ד), במקום "לפי סעיף 33א" יבוא "לפי סעיפים 16 ו-16א לחוק הרשות או מתחם שהוועדה כהגדרתה בסעיף 16ד לחוק הרשות נתנה לגביו החלטה מקדמית לפיה בהתקיים התנאים שנקבעו לפי סעיף 16א(א) לחוק האמור, בכוונתה להמליץ לשר להכריז עליו כעל מתחם פינוי ובינוי במסלול מיסוי.

<גלעד קרן: בסעיף קטן (ז)(4), במקום "כהגדרתם בסעיף 33א" יבוא "כמשמעותם בסעיפים 16 או 16א לחוק הרשות".

<גלעד קרן: בסעיף 63ב(ב)(1), בסופו יבוא "או שהיא תכנית להתחדשות עירונית".

<גלעד קרן: בסעיף 64, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) מצאה הרשות להתחדשות עירונית כי יש צורך להכין תכנית כוללנית להתחדשות עירונית בתחום מרחב תכנון מקומי, תורה לוועדה המקומית להכין תכנית כאמור ולהגישה לוועדה המחוזית תוך 18 חודשים.

<תומר רוזנר: זה לבקשת השלטון המקומי.

<יוסי אוחנה: הבקשה הייתה ל-24 חודשים.

<תומר רוזנר: הבקשה הייתה ל-24 חודשים אבל יושב ראש הוועדה נענה ל-18.

<גלעד קרן: לעניין זה, "תכנית כוללנית להתחדשות עירונית" – תכנית מתאר מקומית החלה על כל שטח מרחב התכנון המקומי או על כל שטח היישוב שהתכנית חלה בתחומו, שמטרתה לקבוע הוראות לעניין מתחמים לפינוי ובינוי ומתקיימות בה הוראות לעניין סעיף 62א(ג)(4) ו-(5), ואולם ניתן שלא לפרט בה את השטח הכולל המותר לבנייה בכל ייעוד והנחיות לגבי גובה הבניינים".

<גלעד קרן: בסעיף 266ד בכותרת השוליים, בסופה יבוא "והתחדשות עירונית" והאמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) שר הפנים רשאי, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע יישובים או אזורים, לפי אמות מידה שיקבע, שבהם שיעור האגרה לעניין מתן היתר לפי סעיף 145, לגבי תכנית לפינוי בינוי במתחם פינוי ובינוי, כהגדרתם בסעיף 33א או תכנית במתחם להתחדשות עירונית, כהגדרתו בסעיף – נבדוק את המספר - יהיה מחצית שיעור האגרה שנקבע לפי סעיף 265(17)".

יוליה מלינובסקי: איזו אגרה?

<תומר רוזנר: אגרות בנייה.

יוליה מלינובסקי: תסבירו.

<תומר רוזנר: כפי שאמרתי, אני הזכרתי כבר שני נושאים מתוך הנושאים שמדוברים עד כאן ואני חושב שכדאי לעצור כאן

<תומר רוזנר: כי יש לנו עוד שלושה נושאים נוספים שכדאי לתת עליהם את תשומת הלב.

<תומר רוזנר: הקראנו עד סוף עמוד 21, בלי היטל השבחה.

<תומר רוזנר: כפי שאמרתי, יש לנו את נושא ועדת המשנה, יש לנו את נושא הכנת התכניות ויש לנו נושא נוסף, הנושא של חיוב בדירות קטנות.

<תומר רוזנר: בוועדה עלה הצורך בחיוב דירות קטנות.

<תומר רוזנר: מוצע כאן להבהיר במפורש שבתכניות של התחדשות עירונית, בתכניות פינוי בינוי, תהיה חובה לשקול הכנסתן של דירות קטנות.

<תומר רוזנר: כמובן שיחול ההסדר שקיים בסעיף עצמו שמאפשר לוועדה שדנה בנושא את שיקול הדעת לבדוק אם צריך את הדירות הקטנות, אם יש מספיק מלאי בשכונה – אולי לא צריך.

יעל כהן-פארן: מי יחליט?

<תומר רוזנר: המוסד לתכנון.

<קריאה: באיזה סעיף נמצאות הדירות הקטנות?

<תומר רוזנר: התיקון לסעיף 63ב.

<תומר רוזנר: נושא נוסף הוא פטור מאגרות בנייה למיזמים של פינוי בינוי.

<תומר רוזנר: היום קיים פטור בחוק התכנון והבנייה לתמ"א 38, אפשרות לפטור שהיא תלויה בהחלטה של השרים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

<תומר רוזנר: הפטור הזה קיים לגבי תמ"א 38 ומוצע להחיל אותו באותה מתכונת בדיוק גם על מתחמים של פינוי ובינוי.

יוליה מלינובסקי: אבל זה לא תיקון 3?

יוליה מלינובסקי: בתמ"א 38 יש התחדשות עירונית, יש את תוספת הקומות ויש פינוי בינוי.

יוליה מלינובסקי: זה אותו הדבר.

<תומר רוזנר: נכון.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על מיזמים לפינוי בינוי שאינם במסגרת תמ"א 38 אלא במסגרת שכונות גדולות בהם עושים מיזמים של פינוי בינוי שלא במסגרת תמ"א 38.

<תומר רוזנר: כשיהיה מדובר בתמ"א 38, בכל אחד מהמסלולים שחברת הכנסת מלינובסקי הציגה, הפטור קיים, האפשרות לתת פטור קיימת כבר היום בחוק התכנון והבנייה, בכל אחד מהמסלולים.

<תומר רוזנר: כאן מוצע לעשות את אותו הסדר בדיוק שקיים לגבי מיזמים של תמ"א 38, גם לגבי מתחמים של פינוי בינוי שמוכרזים על ידי הממשלה כפרויקטים חשובים שהממשלה רואה אינטרס ציבורי לקדם אותם.

יוליה מלינובסקי: מחצית.

<תומר רוזנר: הפטור הוא עד מחצית.

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: זה לא פטור מלא.

<תומר רוזנר: נושא נוסף והוא נושא שהוועדה מציעה ומצוי במחלוקת חריפה עם הממשלה, נושא שקשור להסמכת הוועדות המקומיות לטפל במיזמים של פינוי בינוי.

<תומר רוזנר: רמזתי על זה קודם.

<תומר רוזנר: כיום לפי הרפורמה שנעשתה בחוק התכנון והבנייה, בתיקון 101, נוצרו שלושה סוגים של ועדות מקומיות: ועדה רגילה, ועדה עצמאית וועדה עצמאית מיוחדת כאשר רק ועדה עצמאית מיוחדת היא זו שמוסמכת לטפל בתכניות לפינוי בינוי.

<תומר רוזנר: כפי שאמרתי, חלפו כמעט שנתיים מאז החוק נכנס לתוקפו והוסמכו אולי ארבע ועדות כאלה.

<תומר רוזנר: אנחנו מציעים לאפשר גם לוועדות עצמאיות שהוכיחו את עצמן כוועדות עצמאיות וקיבלו כבר את ההסמכה כוועדות עצמאיות, עם סמכויות רחבות וכבר עברו חמש שנים מאז הן הוסמכו כוועדות עצמאיות, וההסמכה לא נשללה מהן באותן חמש שנים, לטפל גם בתכניות של פינוי בינוי.

<תומר רוזנר: אנחנו שאלנו, חזרנו ושאלנו וחזרנו ושאלנו עשרות פעמים מה ההבדל בתהליך הסמכה של ועדה עצמאית ועדה עצמאית מיוחדת אבל לא קיבלנו תשובה, לא בכתב ולא בעל פה לגבי ההבדלים.

<תומר רוזנר: לכן אנחנו חושבים שכאשר מדובר בוועדה עצמאית שעברה תהליך הסמכה וכבר הוכיחה את עצמה במשך חמש שנים כי עובדה שלא שללו ממנה את ההסמכה, תוכל לטפל בתכניות פינוי בינוי כאשר יובהר בצורה מפורשת, אם יש צורך בכך, שעלה חשש שאם נאמר את זה, אי אפשר יהיה להסמיך ועדה עצמאית כוועדה מיוחדת לפני שחלפו חמש שנים.

<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שאם יש חשש כזה, אפשר להבהיר אותו בצורה ברורה, שהסמכות להכריז על ועדה עצמאית כוועדה עצמאית מיוחדת תישמר גם אם טרם חלפו אותן חמש שנים אותן אנחנו מציעים כאן.

<תומר רוזנר: ראוי לומר שהממשלה מתנגדת בתוקף להצעה הזאת.

תמר זנדברג: מדוע?

<תומר רוזנר: הם יציגו את עמדתם.

<תומר רוזנר: אני לא אדבר בשמם.

תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס קודם כל להרכב ועדת המשנה.

תמר זנדברג: במקרה או שלא במקרה, הנשרנו איכשהו את משרד הרווחה.

<תומר רוזנר: הם לא חברים בוועדה המחוזית ולכן אי אפשר להכניס אותם.

<אסתי ורהפטיג: הם לא חברים בוועדה המייעצת.

<אסתי ורהפטיג: לא בוועדה הקבינטית.

<אסתי ורהפטיג: גם היום הם לא בוועדה המחוזית ולכן הם גם לא יכולים להיות בוועדת המשנה.

תמר זנדברג: זאת סיבה טובה למה הם לא יהיו שם אבל עדיין אני חושבת שראינו את החשיבות של משרד הרווחה בדבר הזה.

תמר זנדברג: אנחנו מדברים כאן על מתחמים שברובם הגדול, אני אזכיר שוב את הדוח של משרד הרווחה שראינו כאן, יש בהם אוכלוסייה שבמידה רבה מאוד בטיפול ובסמכות משרד הרווחה.

תמר זנדברג: הם משקיפים בוועדה המחוזית?

<קריאה: לא.

<תומר רוזנר: אפשר להציע הצעת חוק בעניין.

תמר זנדברג: אפשר להוסיף אותם כמוזמנים קבועים?

<תומר רוזנר: כמוזמנים אפשר להוסיף.

<תומר רוזנר: כן.

תמר זנדברג: מאוד חשוב שמשרד הרווחה יהיה לפחות מוזמן קבוע לדיון בוועדת המשנה הזאת.

אלי כהן: נשקול את זה.

תמר זנדברג: דבר שני באותו כיוון.

תמר זנדברג: אני מבינה שיש נציג ציבור מקצועי מטעם האדריכלים וזה חשוב מאוד, אבל חסר נציג ציבור מטעם נציגי הציבור, הארגונים, ארגוני החברה האזרחית או נציגי הציבור בוועדה.

תמר זנדברג: גם את זה אני מבקשת להוסיף, ואם לא – לרשום כהסתייגות להוסיף אחד מנציגי הציבור מטעם או ארגוני הסביבה או הארגונים החברתיים.

אלי כהן: נרשם.

תמר זנדברג: נושא אחרון הוא הנושא של הדירות הקטנות, תמהיל הדירות הקטנות.

תמר זנדברג: פרויקט של פינוי בינוי הוא פרויקט שעושה שני דברים: האחד, הוא נותן מענה לאוכלוסייה קיימת, ושנית, הוא מוסיף יחידות דיור חדשות נוספות לציבור האחר.

תמר זנדברג: הרבה פעמים ראינו, וגם היום בצהרים, אחרי הדיון הקודם שהיה לנו בצהרים כאן בוועדה, ניגשה אלי דיירת מאחת השכונות בתל אביב.

תמר זנדברג: היא אישה מבוגרת, היום היא גרה בדירה של איקס, אחרי כן תהיה לה דירה של 120 מטרים.

אלי כהן: תמר, התייחסות קצרה לסעיפים עצמם.

תמר זנדברג: זה סופר חשוב.

תמר זנדברג: תהיה לה דירה של 120 מטרים ואין לה מה לעשות אתה.

תמר זנדברג: היא רוצה דירה קטנה.

תמר זנדברג: זה שייתנו לה דירה גדולה, זה יהפוך אותה לאחד משני דברים: או לדיירת סרבנית, ואז אנחנו נטפל בה בחוק הדייר הסרבן, או לדיירת שלא יכולה להרשות לעצמה לעמוד בתשלומי הדירה החדשה או לאחת שתתפוס את המלאי של הדירות הקטנות שאנחנו דואגים לו כאן בחוק.

תמר זנדברג: לכן אני מבקשת שהדירות הקטנות שיוקצו בדירה תמורת דירה לדיירים הקיימים, לא ייכללו במסגרת הדירות הקטנות שהסעיף הזה מוסיף, על מנת שהדירות הקטנות יגשימו את ייעודן.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: יש עוד התייחסויות?

<שרון קרני כהן: אנחנו רוצים להציע קונסטלציה של ייצוג למשרד הרווחה, אולי דרך תקנות התכנון והבנייה, היוועצות בחבר ועדה וקבלת חוות דעת מקצועית.

<שרון קרני כהן: הוא לא חבר ועדה אבל אפשר לקבל את חוות דעתו המקצועית לפי התקנות האלה.

<שרון קרני כהן: כמובן שלדע

<שרון קרני כהן: תנו הוא צריך להיות חבר ועדה מחוזית, אבל זה כבר לפורום אחר.

<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שצריכה להיות נציגות גם למשרד התחבורה בוועדה הזאת וזה יותר קל כי הם כן חברים בוועדה המחוזית.

<אילן דגני: אנחנו מקשים שנציג רמ"י לא יהיה ממלא מקום של נציג משרד הבינוי אלא יהיה נציג קבוע בוועדה הזאת.

<תומר רוזנר: לא.

תמר זנדברג: לא תודה.

<אפרת ברנד: שתי הערות טכניות יותר והערה אחת יותר מהותית.

<אפרת ברנד: לסעיף ההגדרות, אין הגדרה למיזם פינוי בינוי ולמיזם פינוי בינוי במסלול מיסוי אלא רק למתחם פינוי בינוי ומתחם פינוי בינוי במסלול מיסוי.

<אפרת ברנד: בכל הנוגע להגדרת תכניות, גם בהקשר של תיקון סעיף 62 וגם בהגדרה של תכנית להתחדשות עירונית, לא צריך לכתוב את סעיף 16א כיוון שסעיף 16א הוא מצב בו כבר מופקדת תכנית.

<אפרת ברנד: לכן צריך להפנות רק לסעיף 16 או למתחם שלגביו ניתנה החלטה מקדמית.

<אפרת ברנד: אם יש תכנית מופקדת, אין מה לקדם.

<אפרת ברנד: גם בסעיף 62 וגם בהגדרה של התחדשות עירונית.

<אפרת ברנד: דבר אחרון קצת יותר מהותי, לגבי חובה להכנת תכנית כוללנית להתחדשות עירונית.

<אפרת ברנד: לא מספיק מבינים את המהות של התכנית הזאת.

<אפרת ברנד: כלומר, לגבי סימון של מתחמים לפינוי בינוי, אנחנו מבינים שזאת איזושהי הצהרת כוונות של הוועדה המקומית, אבל לגבי מתחמים של תמ"א 38 – לא כל כך ברור לנו מה התכנית הזאת, למה היא מכוונת ומה היא לא מאפשרת לכשתאושר.

<אפרת ברנד: האם במקום שלא סומן המתחם כפינוי בינוי אי אפשר לאשר תכנית פינוי בינוי?

<אפרת ברנד: תמ"א 38 מאפשרת שיקול דעת בכל מבנה שהוקם לפני שנת 1980.

<אפרת ברנד: האם זאת הצהרת כוונות?

<אפרת ברנד: מה המעמד?

אלי כהן: אנחנו נתייחס, ואם צריך להבהיר - אנחנו נבהיר.

אלי כהן: אנחנו רוצים שיהיה בצורה המפורשת ביותר ביחס לכל התייחסות ברמת הרחוב וברמת הבניין, מה התכנון, האם אמורה להיות שם התחדשות עירונית, האם אמורה להיות תמ"א.

אלי כהן: אגב, כפי שאנחנו יודעים, החוק היום לא מחייב את הרשויות המקומיות לעשות כאן אלא זה נתון לשיקול דעתן, ואם כן, גם מה הזכויות שיינתנו.

אלי כהן: להערכתנו הדבר הזה ייתן ודאות לדיירים שיוכלו לדעת מה הולך להיות באזור שלהם.

אלי כהן: זה ייתן לצורך העניין גם מידע ליזמים האם להיכנס לפרויקטים או לא.

אלי כהן: הדבר הזה, להערכתנו, יקטין שחיתות ולא יהיה מצב שאזורים סמוכים, אחד מקבל והשני לא מקבל.

אלי כהן: אני חושב שהדבר הזה מבחינת מדיניות הוא נכון.

אלי כהן: יש כבר ערים מסוימות שפועלות לפי מדיניות ברמה שאתה יודע מה קורה בכל רחוב ורחוב ואנחנו רוצים לראות את זה בכל ישוב.

<אסתי ורהפטיג: אני רוצה להתייחס לסעיף 22(2), לגבי הסמכת הוועדות העצמאיות.

<אסתי ורהפטיג: כמו שתומר אמר, אנחנו מתנגדים.

<אסתי ורהפטיג: הממשלה מתנגדת לזה בתוקף.

<אסתי ורהפטיג: היום מינהל התכנון עושה את הבדיקה כדי להסמיך ועדה מקומית עצמאית לוועדה עצמאית מיוחדת והוא בודק דברים שרלוונטיים ליכולת שלה.

אלי כהן: כמה זמן היום לוקח התכנון בוועדה המחוזית?

<אסתי ורהפטיג: הרבה.

<אסתי ורהפטיג: בגלל שאנחנו מודעים לקושי הזה, אנחנו הצענו את הקמת ועדת המשנה, הועדה הקבינטית.

<אסתי ורהפטיג: ההצעה היא להוסיף את הוועדה הקבינטית ולהשאיר את ההצעה האת.

<אסתי ורהפטיג: ההצעה שלנו הייתה לעשות את ועדת המשנה בגלל שאנחנו מכירים בקושי הזה ואנחנו מאוד רוצים להקל ולקצר את הזמנים.

<אסתי ורהפטיג: אבל אנחנו חושבים שתיקון כזה שיסמיך אוטומטית אחרי חמש שנים ועדות עצמאיות הוא שגוי.

<אסתי ורהפטיג: אנחנו חושבים שבראש ובראשונה התכניות האלה הן התכניות הכי מורכבות שקיימות.

<אסתי ורהפטיג: ועדה מקומית רגילה שאנחנו לא יודעים אם יש לה את הכלים, להסמיך אותה באופן אוטומטי – זאת טעות.

<אסתי ורהפטיג: כלומר, אנחנו לא יודעים אם יש לה את אנשי הצוות המתאימים, אם יש לה כוח אדם, אם היא אי פעם התעסקה עם תכניות כאלה ואם היא הגישה בעבר תכניות כאלה.

<אסתי ורהפטיג: אלה הדברים שמינהל התכנון בודק היום.

<אסתי ורהפטיג: מינהל התכנון, ממה שאנחנו הבנו ממנו, מחפש ועדות להסמיך.

<אסתי ורהפטיג: הוא מאוד רוצה לעשות את זה.

<אסתי ורהפטיג: מבחינתו דווקא לקבוע דברים כאלה בחקיקה, לקבוע אפילו את הרף של חמש השנים, זאת טעות.

<אסתי ורהפטיג: עוד דבר שגם הוא רלוונטי, עניין של טוהר מידות שהוא חלק מהעניין.

<אסתי ורהפטיג: לתת תכניות עם משמעות כלכלית כל כך כבדה, עם כל כך הרבה כוח בידיים לוועדות שאנחנו עוד לא ראינו איך הן מתפקדות כוועדות עצמאיות רגילות ועוד לא חשבנו שהן מספיק מומחיות לנושא הזה ומתפקדות כמו שצריך, אנחנו חושבים שההסמכה האוטומטית הזאת היא לא נכונה ואנחנו מתנגדים בתוקף לזה.

<עינת גנון: מספר הערות.

<עינת גנון: אני לא אתן את ההערות הטכניות כי העברנו לוועדה אבל אתייחס לפי הסדר ולא לפי סדר החשיבות.

<עינת גנון: בהרכב ועדת המשנה הממשלה ביקשה שנציג שר הבינוי והשיכון יהיה יושב הראש.

<עינת גנון: לא ציינתם את זה בנוסח.

<תומר רוזנר: נכון.

<תומר רוזנר: בטעות.

<עינת גנון: נציג רשות מקרקעי ישראל, ממלא מקום נציג שר הפנים.

<תומר רוזנר: זה על דעת שר הפנים?

<יהודה זמרת: רוב נציגי הממשלה יכולים לקבל כל החלטה שהיא בהסמכה.

<עינת גנון: ממלא מקום נציג שר האוצר יהיה ממלא מקום יושב ראש ועדת המשנה.

<עינת גנון: ממלא מקום יושב ראש הוועדה יהיה נציג שר האוצר.

<עינת גנון: היום יושב ראש הוועדה המחוזית הוא נציג שר האוצר ואנחנו מציעים שהוא יהיה ממלא מקום יושב ראש ועדת המשנה.

תמר זנדברג: בנוסף לחברים?

<עינת גנון: לא, לא בנוסף.

<עינת גנון: ממלא מקום.

יוליה מלינובסקי: מי יושב ראש הוועדה?

<עינת גנון: נציג שר הבינוי והשיכון.

יוליה מלינובסקי: ואז נציג שר האוצר יהיה ממלא מקום.

<עינת גנון: כן.

<תומר רוזנר: אתם רוצים שנציג שר האוצר ממלא מקום יושב ראש הוועדה המחוזית.

<עינת גנון: כן.

תמר זנדברג: אני לא רואה שלשר האוצר יש נציג בהרכב הזה.

<תומר רוזנר: בוועדה המחוזית.

תמר זנדברג: אבל הוא לא חבר בוועדת המשנה.

תמר זנדברג: זה חבר נוסף.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: במקום.

תמר זנדברג: אם הוא לא נמצא, הוא יצטרף?

אלי כהן: לא בנוסף.

אלי כהן: מחליף.

<עינת גנון: הוא לא חבר ועדה.

אלי כהן: הוא ממלא מקום.

תמר זנדברג: הוא לא יהיה בכלל, אבל אם ההוא לא יהיה, הוא ייכנס בנעליו או שההוא לא יהיה ויהיה דיל בין השרים שנציג שר האוצר בא במקום שר השיכון.

תמר זנדברג: כך משתמע.

<עינת גנון: לעניין התכניות הכוללניות.

<עינת גנון: בגלל המורכבות של הפרויקטים הללו ובגלל שלאשר תכניות כאלה, לא רק להכין אותן אלא גם לאשר אותן, לוקח פרק זמן ארוך, הממשלה ככלל מעדיפה שיקודמו תכניות מדיניות כמו שאתה ציינת אדוני היושב ראש ולא תכניות סטטוטוריות.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: צריך לעמוד בתכנית מפורטת.

<עינת גנון: אנחנו חושבים שיהיה יותר קל להביא בצורה מהירה יותר את התכניות האלה בכמה שיותר רשויות מקומיות ואם לא תקבלו את הצעתנו, אנחנו מבקשים להוסיף בסיפא של הסעיף שמדבר על התכניות הכוללניות את המשפט הבא: "ואולם ניתן שלא לפרט בתכנית את השטח הכולל המותר לבנייה בכל ייעוד והנחיות לגבי גובה הבניינים".

<תומר רוזנר: אנחנו הקראנו את זה אבל יושב ראש הוועדה, בדברים שהוא הסביר, מסתמן שהוא לא מקבל את זה.

<עינת גנון: אנחנו כאן מסתייגים.

<עינת גנון: באותו סעיף אנחנו מבקשים, במקום שכתוב "תכנית על כל שטח הישוב שהתכנית חלה בתחומו", להוסיף "או על חלק מהשטחים האמורים".

אלי כהן: שמענו.

אלי כהן: תודה.

<יובל טלר חסון: משרד האוצר.

<יובל טלר חסון: לגבי נושא תמהיל הדירות הקטנות.

<יובל טלר חסון: משרד האוצר מסתייג מהתיקון.

<יובל טלר חסון: אנחנו חושבים שהדבר צריך להישאר לא כברירת מחדל אלא הפוך.

<יובל טלר חסון: אם הוועדה המחוזית רוצה להכניס את התנאים האלה, היא יכולה להכניס את התנאים האלה במסגרת התכנית.

<יובל טלר חסון: גם הוועדה הקיימת.

<יובל טלר חסון: דווקא בגלל החשש שלנו למימוש של פרויקטים והרצון שלנו שפרויקטים כן יתממשו, החשש שלנו שהקביעה הזאת כברירת מחדל דווקא תמנע את המימוש בפועל.

יוליה מלינובסקי: כבוד היושב ראש, אתה דיברת כאן על משהו שאני מאוד רוצה להתייחס אליו.

יוליה מלינובסקי: הפתרון וגם התחדשות עירונית, גם לכל מה שאנחנו רוצים לראות בתחום הבנייה, הוא ביטחון תכנוני והיום זה לא קיים.

יוליה מלינובסקי: היום יש ערים מעטות שיש להן תכנית מתאר עיר ואתה בטח יודע זאת.

יוליה מלינובסקי: אתה דיברת על שחיתויות, דיברת על קומבינות, וזה המקור.

יוליה מלינובסקי: בא יזם, רוצה להתחיל פרויקט, גייס חתימות, עשה תכניות, השקיע כסף, בדק בעירייה ואמרו לו בסדר.

יוליה מלינובסקי: הגיע לשלב היתרים, אומרים לו ששינו את דעתנו ואנחנו רוצים לראות את השכונה הזאת כשכונה כפרית, שינינו את התכניות ואנחנו כבר לא רוצים את הפרויקט הזה.

יוליה מלינובסקי: עד שבערים לא תהיה תכנית מתאר עיר מוסדרת ומאושרת, הדברים לא יזוזו.

יוליה מלינובסקי: כי ברגע שהכול מוסדר כפי שאתה אמרת ברמה של בניין, ברמה של הרחוב, ברמה של השכונה, אין שיקול דעת לראש העיר.

יוליה מלינובסקי: אם בתכנית מתאר העיר כתוב שזה הרחוב בו מותר עד שבע קומות, זה מה שכתוב ואי אפשר לשנות את זה כי זה כבר אושר במחוזית.

יוליה מלינובסקי: אנחנו ניסינו לבדוק מה קורה בתחום הזה במדינת ישראל והופתענו לראות שיש ערים בודדות עם תכנית מתאר עיר מאושרת ומוסדרת וזה מכל מיני סיבות, כי זה יקר, זה לוקח זמן וכולי.

יוליה מלינובסקי: אולי זאת הדרך וזה הפתרון גם לפתור את נושא ההתחדשות העירונית.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שצריך לחוקק חוק חדש או ללחוץ על הגורמים הרלוונטיים שיתחילו לעשות תכניות מתאר עיר בערים שלהן.

<תומר רוזנר: כבר יש.

<תומר רוזנר: תיקון 101 מגדיר הוראות ברורות להכנת תכנית מתאר כוללנית לעיר.

<תומר רוזנר: מה שהוגדר בלשון לא מוצלחת, אני חייב לומר, תכנית מתאר כוללנית כי מתאר זה כוללני ולהגיד תכנית מתאר כוללנית זה להגיד תכנית כוללנית כוללנית.

יוליה מלינובסקי: אני אומר לך משהו מהניסיון שלי.

יוליה מלינובסקי: אנחנו היינו 12 שנים במלחמה עם ראש העיר כדי שהוא ייתן את הסכמתו להכנת התכנית הזאת.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, ראשי הערים לא מעוניינים בתכנית האת.

<תומר רוזנר: עכשיו יש חובה.

יוליה מלינובסקי: עד שהצלחנו לשכנע את ראש העיר שלנו, באמת כבר לא היה עניין של קואליציה ואופוזיציה כי כל חברי המועצה לחצו כדי שהוא יסכים.

יוליה מלינובסקי: זה ארך 12 שנים או 11 שנים.

יוליה מלינובסקי: כבוד היושב ראש, אם אנחנו לא נגיע למצב שלפחות באזורי ביקוש, היכן שאנחנו רוצים את תכניות ההתחדשות העירונית, לא תהיה תכנית מתאר עיר, הסדרה של בניין, רחוב ושכונה – תמיד תהיה התחמקות.

יוליה מלינובסקי: בוא נחשוב איך אנחנו יכולים לאלץ אותם לעשות תכניות מתאר עיר ולתת ביטחון תכנוני לכל ההליך הזה.

<תומר רוזנר: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

<תומר רוזנר: זה הסעיף.

אלי כהן: זה הסעיף.

יוליה מלינובסקי: לא, זה לא הסעיף.

יוליה מלינובסקי: אתה לא מחייב אותם לעשות תכנית מתאר עיר.

<תומר רוזנר: מחייב.

יוליה מלינובסקי: איך אתה מחייב אותם?

יוליה מלינובסקי: מה תעשה אם הוא לא עושה?

<תומר רוזנר: יכולים להכין במקומו.

<תומר רוזנר: הרשות הממשלתית תוכל להכין במקומו.

יוליה מלינובסקי: זה אבוד.

אלי כהן: לא.

אלי כהן: אם יש לך עוד הצעה, אנחנו נשקול אותה.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו רוצים שראשי הערים יעשו תכניות מתאר עיר בטווח נראה לעין, הם מבינים רק דרך אחת, דרך הכיס, דרך התקציב שלהם.

יוליה מלינובסקי: תטיל עליהם קנס.

יוליה מלינובסקי: הם אומרים שלעשות תכנית מתאר עיר, זה מאוד יקר ואתה צריך להשקיע בזה הרבה כסף.

יוליה מלינובסקי: לכן הם מתחמקים מכך.

יוליה מלינובסקי: תטיל עליו קנס כדי שיעשה את זה ואז יהיה למדינה כסף מהקנס שלו לממן את התכנית הזאת.

<שרית דנה: אנחנו לא מתנגדים להוראה ביחס לעיצום.

<שרית דנה: אנחנו עומדים על כך שיהיה מימון.

<שרית דנה: אי אפשר להטיל על רשות מקומית ענייה לממן ואכן זה עולה כסף, ואז להעניש אותה על כך שאין לה כסף ולקחת לה את הסמכות.

<שרית דנה: לכן ההטלה צריכה לבוא בד בבד עם תקציב.

<שרית דנה: אני זוכרת שבישיבה הקודמת שאלת את עינת אם יש תקציב כזה והיא אמרה שיש אבל זה עדיין לא מחויב על פי דין ואין שום הוראה שאומרת שהרשות לא תוכל להטיל על עיריית בת ים שנמצאת בגירעון אדיר ולא יכולה לממן.

<שרית דנה: הנה שוב החלשות נחלשות ואנחנו לא יכולים להסכים לזה.

<שרית דנה: לסוגיית האגרות.

<שרית דנה: השלטון המקומי מתנגד התנגדות נחרצת לפטור מאגרות.

אלי כהן: זה היה לבקשת ראש עיריית לוד.

<שרית דנה: אבל מרכז השלטון המקומי שקל והעביר עמדה.

אלי כהן: זאת לא חובה.

אלי כהן: זאת רשות.

<שרית דנה: לא, זה לא.

אלי כהן: זאת רשות ולא חובה.

<שרית דנה: לא.

<שרית דנה: זאת סמכות השרים בלי הסכמה של רשות מקומית.

<שרית דנה: אם הסעיף מנוסח כך שזה יהיה בהסכמת הרשות המקומית, ניחא.

יוליה מלינובסקי: בבת ים יש היום 300 בתים.

אלי כהן: גברת דנה, אני מסכים להוסיף בהסכמת ראש הרשות.

אלי כהן: אני מסכים להוסיף את זה.

אלי כהן: תודה.

<בקי קשת: שתי נקודות מאוד קצרות.

<בקי קשת: האחת לעניין של דברי האוצר בנושא הדירות הקטנות.

<בקי קשת: זה המיעוט שהוועדה יכולה לעשות לטובת אותם שוכרים שאין להם שום מענה על אף שדובר על החשיבות לדאוג גם לאנשים שהם רק שוכרים במקום.

<בקי קשת: שלפחות יהיו דירות קטנות ואז לפחות יהיה איזשהו מענה על קצה המזלג.

<בקי קשת: עוד נקודה קצרצרה.

<בקי קשת: אולי אפשר למצוא איזשהו גישור בנושא הזה של הוועדות העצמאיות, המיוחדות, בסעיף שמאפשר לתת, סעיף 4(ב)(3), להקצות לרשויות מקומיות, לוועדות מקומיות של תכנון ובנייה ולגופים אחרים וכולי, משאבים.

<בקי קשת: מחקתם את המילה "וכוח אדם".

<בקי קשת: אולי איזשהו גישור יכול להיות.

<אסתי ורהפטיג: משאבים כולל כוח אדם.

<אסתי ורהפטיג: לכן מחקנו את זה.

<בקי קשת: השאלה אם יכול להיות שהוועדות המיוחדות העצמאיות שטרם עברו את השלב הנוסף הזה, אפשר לצרף להן נציג של רשות שילווה אותן ובצורה כזאת יכשיר אותן יותר מהר.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אחרון הדוברים, לפני שנעבור להתייחסויות כלליות, עורך דין זמרת.

<יהודה זמרת: לגבי הרכב הוועדה, אני כבר לא יודע מה הממשלה החליטה ולא החליטה.

<יהודה זמרת: קטונתי מלהבין מה קרה כאן.

<יהודה זמרת: הממשלה הרי לא החליטה על ההרכב אבל נציג הממשלה כבר ביקש לשנות מההרכב עליו הוחלט בממשלה.

<יהודה זמרת: זאת שאלה של משילות ויכריעו בה אנשי משרד המשפטים ולא אני.

<יהודה זמרת: בכל מקרה, אנחנו מתנגדים להוציא את נציג משרד הפנים מהרכב הוועדה כפי שהיה.

<גלעד קרן: לא הייתה הצעה כזאת.

<גלעד קרן: דובר על ממלא מקום.

<יהודה זמרת: עוד החלפה על החלפה על החלפה ולכן אני רק רוצה לוודא שלא נזרקתי כתמיד.

<תומר רוזנר: יהיה לו ממלא מקום קבוע.

<יהודה זמרת: שמו לי ממלא מקום קבוע, אז אני לא רוצה ממלא מקום קבוע ממשרד אחר.

<תומר רוזנר: אתה לא רוצה ממלא מקום קבוע ממשרד אחר.

אלי כהן: עורך דין זמרת, בנושא הזה אנחנו אדישים לעניין החלטת הממשלה.

אלי כהן: תחליטו, תעדכנו אותנו ואנחנו נקבל.

תמר זנדברג: אתה מדבר על נציג רמ"י.

<יהודה זמרת: כן.

אלי כהן: חברים, תודה רבה.

אלי כהן: אנחנו נעבור להתייחסויות.

אלי כהן: אני חייב לתת לשני דוברים שיש לנו התחייבות לתת להם לדבר, האחד הוא נציג גבעתיים והשנייה היא חברת הכנסת מלינובסקי.

<רועי נחמיאס: ערב טוב ותודה רבה.

<רועי נחמיאס: אני נמצא כאן עם החברים שלי יוסי חמני ודניאלה לוטן.

<רועי נחמיאס: אנחנו נציגים של התנגדות לפרויקט פינוי בינוי במתחם ההסתדרות בגבעתיים.

<רועי נחמיאס: זה פרויקט פינוי בינוי הגדול מסוגו בישראל שעתיד להוות דגם.

אלי כהן: לדעתי הגדול בראשון לציון בשכונת רמת אליהו.

<רועי נחמיאס: לא ניכנס לדקויות האלה.

<רועי נחמיאס: למה אנחנו מטרידים אתכם.

<רועי נחמיאס: לפי התכנית של העירייה, אם היא תצא לפועל, ייהרסו 900 דירות ובמקומן ייבנו כ-3,900 דירות חדשות, יחס של אחד ל-4.2.

<רועי נחמיאס: כלל הדירות האלה ייכנסו בתוך 15 מגדלים בי קומות של בין שלושים לחמישים קומות.

<רועי נחמיאס: לכאורה זה נשמע טוב.

<רועי נחמיאס: בונים הרבה דירות, מצוין.

<רועי נחמיאס: כולנו בעד, כולנו בעד בנייה רוויה, כולנו בעד התחדשות עירונית, כולנו בעד הורדת מחירי הדיור.

<רועי נחמיאס: מצוין.

<רועי נחמיאס: אלא שאפשר להציג את זה גם בצורה קצת אחרת.

<רועי נחמיאס: לדוגמה, ראש העיר וסגניו חושבים שהתכנית הזאת היא גרועה, חושבים שהתשתיות לא יצליחו לשאת את המסה של הבנייה, חושבים שתשתית הביוב – הם מודים בזה בפומבי, בעיתונות – לא תעמוד.

אלי כהן: אם הם לא רוצים, זה לא יהיה.

<רועי נחמיאס: נכון, אבל המציאות היא שראש העיר מקדם אותה וזאת המציאות.

אלי כהן: הוא עושה משהו שהוא לא רוצה?

<רועי נחמיאס: אלה הדברים.

<יוסף חמני: או שהוא משקר אותנו.

אלי כהן: צריך להבין שגם פרויקטים של פינוי בינוי וגם פרויקטים של תמ"א נתונים להחלטת הרשות המקומית.

אלי כהן: גם במסגרת החוק הזה אנחנו משחררים חסמים ונותנים תמריצים אבל לא כופים.

אלי כהן: יכול להיות במקום מסוים אין בתי ספר ואין כביש.

תמר זנדברג: אדוני היושב ראש, לא לפרויקט הספציפי אבל יש כאן דוגמה, טסט-קייס מה זה פינוי בינוי ומה זה יכול להיות.

<רועי נחמיאס: ברשותכם, אני רוצה להשלים ולומר מה מהות האבסורד.

<רועי נחמיאס: הוא מודה שהתכנית גרועה, סגניו מודים שהתכנית גרועה, שהיא לא תצליח לשאת את עומס הביוב, אין מספיק בתי ספר, תשתית החשמל, הכבישים, החניה.

<רועי נחמיאס: המקום לא יצליח לשאת את המסה הזאת ועדיין הוא מקדם אותה.

<רועי נחמיאס: יותר מזה.

<רועי נחמיאס: העירייה הזאת, ראש העיר הזה, רק לפני שנתיים קיבלו החלטה מרוסנת יותר של יחס של אחד לשלוש, רק 2,700 דירות.

<רועי נחמיאס: מאז נוספו בדרך פלא עוד 1,200 דירות.

<רועי נחמיאס: זה ההולילנד שלנו.

<רועי נחמיאס: מדוע נוספו עוד 1,200 הדירות האלה?

<רועי נחמיאס: אנחנו לא יודעים.

<רועי נחמיאס: לא ניתן הסבר.

<רועי נחמיאס: יש לנו חשדות, אולי נרחיב על זה במקומות אחרים וזה לא המקום אבל זאת העובדה.

<רועי נחמיאס: נוספו עוד 1,200 דירות.

<רועי נחמיאס: מה תהיה המציאות אחרי שיאשרו את התכנית הזאת?

<רועי נחמיאס: אנחנו נוקף ב-15 מגדלי עזריאלי.

<רועי נחמיאס: זה ההולילנד של גבעתיים.

<רועי נחמיאס: זאת תהיה טבעת חנק שתסגור עלינו מבחינה תחבורתית, מבחינה תשתיתית.

<רועי נחמיאס: החוק הזה שאתם מדברים עליו הוא מדבר על מתן מענה הולם את צורכי האוכלוסייה.

<רועי נחמיאס: אלה הצרכים שלנו, האוכלוסייה שגרה היום והאוכלוסייה העתידית, אלפי הדיירים שיצטרפו לפרויקט הזה.

<רועי נחמיאס: צריך גם לומר שהפרויקט הזה, מעבר לעומס האדיר שהוא ייצור עלינו, לא מתכתב לא עם המציאות מעבר לכביש ולא עם הפרויקטים העתידיים שכבר נמצאים בהליכי אישור.

<רועי נחמיאס: כל פרויקט מנותק מההקשר הכולל שלו אבל המציאות תהיה פשוט מציאות קטסטרופלית.

<רועי נחמיאס: אני רוצה לומר עוד דבר והתייחסו לזה כאן.

<רועי נחמיאס: איך מקדמים היום פרויקט פינוי בינוי בישראל?

<רועי נחמיאס: היזמים פעילים כבר בשטח היום ומפחידים את הדיירים הקשישים.

<רועי נחמיאס: אומרים להם שרעידת אדמה הכי קטנה, אתם תיהרגו כאן.

<רועי נחמיאס: ראש העיר מאיים במרומז ואומר שטיל אחד מחמאס בקיץ, ואל תבואו לבכות לי שאין לכם מיגון.

<רועי נחמיאס: התושבים עושים אחד ועוד אחד ורצים לחתום.

<רועי נחמיאס: כך מקדמים היום פרויקט פינוי בינוי בישראל וצריך לדעת את זה.

<רועי נחמיאס: אלה האילוצים.

<רועי נחמיאס: מעבר לזה, שיתוף אפקטיבי של הציבור לא קיים.

<רועי נחמיאס: אלמלא הייתי מתחיל בעבודת מחקר פרטנית שלי ללכת ולקרוא את כל המסמכים ולהגיע למספרים, לא הייתי יודע את זה.

<רועי נחמיאס: נכון, תלו מודעות בתחילת הרחוב ובכמה עיתונים, אבל המספרים האמיתיים, על מה מדובר?

<רועי נחמיאס: על מגדלים שהם גבוהים ממגדלי עזריאלי, חמישים קומות, מגדל כזה מכיל 320 דירות, זאת שכונה שלמה בתוך מגדל, לא כולל חנויות, לא כולל שטחי מסחר.

<רועי נחמיאס: אנחנו נצטרך לגור בתוך הדבר הזה.

<רועי נחמיאס: מה אנחנו בעצם מבקשים.

<רועי נחמיאס: הדבר הראשון, אנחנו חייבים להדגיש, אנחנו לא נגד פינוי בינוי.

<רועי נחמיאס: אנחנו בעד אבל אנחנו בעד פינוי בינוי שפוי לטובת כל האוכלוסייה, לטובתה קשישים והעניים שגרים במקום הזה ולטובת הדיירים מעבר לכביש ולטובת כולם.

<רועי נחמיאס: אנחנו מבקשים מכם דבר אחד בראייה לאומית, לפעול לתת בכל פרויקט כזה ראייה רוחבית, להתחשב בכלל צורכי האוכלוסייה, ביכולת לשאת את כל הפרויקט הזה.

<רועי נחמיאס: הפרויקט הזה יצא מכלל שליטה.

<רועי נחמיאס: התאווה הנדל"נית הוציאה אנשים מכלל שליטה.

<רועי נחמיאס: בעיקר מה שאנחנו מבקשים זה בנוגע לחלקת האלוהים הקטנה שלנו.

<רועי נחמיאס: אנחנו מבקשים בכל לשון של בקשה ומעומק הלב את עזרתכם בריסון הפרויקט הזה.

<רועי נחמיאס: לפנות לעיריית גבעתיים, לפנות לראש העיר רן קוניק ולומר לו, אדוני, זאת לא בושה לחשב מסלול מחדש, זאת לא בושה לרסן.

<רועי נחמיאס: לא יקרה שום אסון אם יהיו רק 25 ולא חמישים קומות.

<רועי נחמיאס: אם יהיו חמישים קומות, כולנו נפסיד כי מה שיקרה, אולי תהיה כתבה באינטרנט וזה יהיה נחמד שאושרו 4,000 דירות אבל אנחנו נצטרך להמשיך לחיות עשרות שנים עם ההשלכות האלה.

<רועי נחמיאס: לכן, אם יהיו 25 קומות, כולנו נרוויח, גם אנחנו וגם הדיירים העתידיים, אבל אם יהיו חמישים קומות, כולנו נפסיד ויותר מזה, הפרויקט הזה יהיה דגם לכל הפרויקט של האזור כי הוא הולך לסתום את כל דרום גבעתיים, את כל רמת גן ואת כל המוצא לאלוף שדה.

<רועי נחמיאס: לכן התערבות מצדכם תסייע לנו לחיות חיים נסבלים ולא להסתכל על זה רק דרך טבלאות אקסל של כמה אושר וכמה נבנה.

<רועי נחמיאס: תודה.

אלי כהן: כאמור, זאת סמכות של הרשות המקומית.

אלי כהן: יחד עם זאת, צריך גם לשכנע שיהיה לך פחות משמונים אחוזים מהדיירים שיחתמו וגם אז הפרויקט לא יצא לפועל.

<רועי נחמיאס: המצב הוא שאנשים לא יודעים.

תמר זנדברג: המאכערים שאתה הולך לעגן אותם בחוק המארגנים.

אלי כהן: לא לעגן אותם.

תמר זנדברג: לעגן אותם.

<רועי נחמיאס: המצב הוא שאנשים לא יודעים ועד כדי כך מפחדים שהמשמעות שלנו ללכת לעבור דלת-דלת ולאסוף חמישים ומאה שקלים לייצוג משפטי, מה שהצלחנו בסופו של דבר בדקה ה-90, איזה סיכוי?

אלי כהן: שמונים אחוזים הסכמות.

<יוסף חמני: הבעיה שבפרויקט הזה מעל חמישים אחוזים מהדיירים שנמצאים שם, הם משקיעים.

<רועי נחמיאס: שבעים אחוזים.

תמר זנדברג: כמה מהם הם אנשים שהיזם שלח בעשר השנים האחרונות?

<רועי נחמיאס: כמה מהם העירייה שלחה.

<רועי נחמיאס: איזה סיכוי יש לנו בוועדה המחוזית עם הייצוג המשפטי הדל שלנו מול עורכי הדין החזקים במשק שלוקחים היזמים?

<רועי נחמיאס: מדובר כאן במשחק מכור ואלמלא המעורבות שלכם, איזה סיכוי לנו הדיירים העתידיים יש לעמוד מול הכוחות האלה?

<רועי נחמיאס: בסופו של דבר לא מדובר רק בטבלאות אקסל של כמה אושר.

<רועי נחמיאס: הבן שלי ימשיך לחיות שם.

<רועי נחמיאס: איזה סיכוי יש לי מול עורכי הדין הכרישים והחזקים שעומדים מולי?

<רועי נחמיאס: אספנו במאמץ אדיר מאה שקלים מכל דירה.

<רועי נחמיאס: איך אנחנו יכולים לעמוד מול הדבר הזה?

<יוסף חמני: רוב האנשים שמחזיקים בדירות האלה, אלה אפילו חברי עירייה.

<יוסף חמני: אחד מהם אפילו השמאי של העירייה, מחזיק שם דירה.

<יוסף חמני: מתי הם קנו את הדירות?

<יוסף חמני: אחרי שהתחילו להריץ את הפרויקט הזה.

<יוסף חמני: אי אפשר לשכנע את האנשים האלה לא לחתום על ההסכמה ואת הזקנים בטוח אי אפשר לשכנע כי אותם מפחידים ואני צריך לבוא ולומר להם שהעירייה לא צודקת.

<יוסף חמני: זה קשה מאוד לגייס מהם כסף ולהגיד להם להתנגד לפרויקט.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אתם רוצים להוסיף עוד משהו?

<רועי נחמיאס: נשמח לכל עזרה שלכם.

<רועי נחמיאס: באמת.

<רועי נחמיאס: לכן באנו.

<רועי נחמיאס: באנו לדברר מעומק הלב.

<רועי נחמיאס: לכל אחד יש את הסיפור האישי שלו.

יוליה מלינובסקי: הציעו לך כסף עבור הדירה?

<רועי נחמיאס: לא הציעו לי כסף, לא באנו בשביל כסף אלא באנו לטובת כולם, גם לטובת הדיירים העתידיים וגם לטובת הקשישים והעניים יוצאי המעברות שחיים שם ומפחידים אותם.

<רועי נחמיאס: אלה השכנים שלי שמתקשים לעלות במדרגות ואלה השכנים שלי שישלמו את עלותה אחזקה של בניינים של חמישים קומות לפחות.

<רועי נחמיאס: הם לא יעמדו בזה וזאת האמת.

<רועי נחמיאס: מי האנשים שיגורו שם?: אלה אנשים בעלי אמצעים, אלה אנשים אמידים, לא האנשים שהיום גרים במתחם הזה ואין לנו היום יכולת לעמוד לא מול ראש העיר ולא מול כרישי הנדל"ן והיזמים שפועלים בשטח.

<רועי נחמיאס: זאת האמת.

<רועי נחמיאס: אני לא פוליטיקאי, החברים שלי לא פוליטיקאים, אנחנו דיירים פשוטים.

<רועי נחמיאס: אין לנו יכולת לעמוד מול האנשים האלה וזאת האמת.

אלי כהן: תודה רבה.

אלי כהן: יש לנו עוד שני דוברים.

אלי כהן: חברת הכנסת כהן-פארן וחברת הכנסת מלינובסקי.

יעל כהן-פארן: אני ממש מודה לוועדה על שהסכימה להזמין את נציגי שכונת ההסתדרות בגבעתיים.

יעל כהן-פארן: אני כמובן נפגשתי אתם לפני כן ופניתי לראש העיר ואני בתחושה שיש כאן איזשהו שילוב של התנהלות על סף הלא אתית ולא חוקית.

יעל כהן-פארן: לא בדקתי את הדברים לעומק אבל נשמע מאוד מאוד חשוד.

יעל כהן-פארן: למשל, אינך נוספו עוד 1,200 יחידות דיור בשנה-שנתיים האחרונות, כל מיני בעלי עניין שמעורבים שם במכירת הדירות, בתיווך ובקידום.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שצריך להסתכל על הפרויקט הזה גם לגופו ולראות איך עוזרים להם כי אנחנו לא רוצים שזאת תהיה מפלצת.

יעל כהן-פארן: אחד הפרויקטים הגדולים הראשונים של פינוי בינוי, אנחנו לא רוצים שיהיה מפלצת כזאת שכולם יפחדו אחר כך מפינוי בינוי.

יעל כהן-פארן: זה ממש לא האינטרס של הוועדה הזאת.

יעל כהן-פארן: גם להסתכל על הפרויקט הזה ולראות, הרי אנחנו עכשיו מחוקקים חוק שיהיה לשנים קדימה, מה אפשר ללמוד ולחוקק בחוק כדי שיימנעו תופעות כאלה בעתיד.

יעל כהן-פארן: יש כאן עניין שמקבל התייחסות בחוק כמו הפנייה לדיירים וכולי, מי מוסמך ובאיזה שפות וכולי, אבל יש כאן גם עניין שחייבים לתת עליו את הדעת של השתלטות או קניית הדירות על ידי משקיעים בשנים שהם כבר מריחים את ההתחדשות העירונית בפתח וזה מצב שאנחנו צריכים לראות איך נערכים אליו.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר אנחנו לא רוצים שמהפרויקטים שאנחנו רוצים שיתקדמו ייפגעו החלשים ביותר והשוכרים הם בדרך כלל החוליה החלשה ביותר ובמקרה הזה הם בהרבה מקרים מאוד מבוגרים.

יעל כהן-פארן: הם חיים בשכונה הזאת בשכירות, אני לא יודעת אם יש כאן דמי מפתח, והם חיים בה הרבה מאוד שנים.

יעל כהן-פארן: בואו נודה על האמת, הם אלה שייפגעו מהסיפור.

יעל כהן-פארן: גם יהיו מפלצות, גם ייפגעו החלשים ביותר והשאלה היא איך אנחנו מונעים את זה בפרויקטים אחרים וגורמים לפרויקט הזה לא להיראות כמו המפלצות שאף אחד לא ירצה לעשות אחר כך פינוי בינוי.

יעל כהן-פארן: תודה.

אלי כהן: אחרונת הדוברים חברת הכנסת מלינובסקי.

אלי כהן: אני רק רוצה לומר שאנחנו נפגשים בשבוע הבא ביום שלישי בשעה 13:00.

אלי כהן: כאמור, אנחנו נמשיך בהקראות וכנראה נסיים אותן.

אלי כהן: לאחר מכן יוכלו להגיש הסתייגויות והתייחסויות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה היושב ראש.

יוליה מלינובסקי: אני מראש אומר שאני מאוד תומכת בפרויקטי פינוי בינוי ושלא יהיה כאן ספק בכך.

יוליה מלינובסקי: למרות כל התיקונים, ההסתייגויות וההערות שיש לי, אני מאמינה שזה מנוע צמיחה כלכלי וחברתי.

יוליה מלינובסקי: גם אותם זקנים שהיום בקושי עולים במדרגות וגרים בקומה השלישית בלי מעלית, מחר יהיה בית עם מעלית, זה יקל עליהם.

יוליה מלינובסקי: היום, כשאתה מזמין אמבולנס לאותו בניין, אי אפשר להוציא את אותו קשיש כי אין מעלית.

יוליה מלינובסקי: הטיל הראשון, הבית הזה לא יהיה, ברעידת אדמה הבית הזה לא יהיה וזה בדוק.

יוליה מלינובסקי: לפי כל הממדים, זה המצב.

יוליה מלינובסקי: הבנייה היא בת שישים שנים, לא תעמוד בטיל והבית ייהרס.

<רועי נחמיאס: אין בעיה, אבל לא חייבים חמישים קומות בשביל זה.

יוליה מלינובסקי: איכשהו צריך לאזן.

<רועי נחמיאס: אני מסכים ואני בעד.

יוליה מלינובסקי: חד משמעית צריך לאזן.

<רועי נחמיאס: אני מסכים אתך, אבל לא חמישים קומות.

יוליה מלינובסקי: זה כבר עניין טכני פרטי לשכונה הזאת.

יוליה מלינובסקי: אני עברתי עכשיו בחולון על תכנית פיני בינוי, שמונה בניינים, הכול בסדר, אנשים מרוצים, הקבלן מרוצה, עוד מעט יהיו בניינים חדשים שם וזה לטובת הדיירים.

יוליה מלינובסקי: מי שלא יכול לתחזק את הדירה, יש כמה אופציות, אפשר לקבל כסף ולקנות מראש את הדירה החדשה, אפשר לעבור לשכירות ולקבל אחר כך דירה חדשה באותו בניין, אפשר אחר כך למכור את הדירה החדשה.

יוליה מלינובסקי: זה לא כזה נורא.

יוליה מלינובסקי: אנשים מאוד רוצים את זה.

יוליה מלינובסקי: יש חסמים ויש בעיות.

אלי כהן: את תומכת בפרויקטים.

יוליה מלינובסקי: כן.

יוליה מלינובסקי: הבעיה כאן היא אחרת.

יוליה מלינובסקי: אנשים מפחדים מעמידת הקבלן בתנאים.

יוליה מלינובסקי: אנשים מפחדים מכך שלקבלן אין בטוחות.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שכאן המדינה יכולה לחשוב ולהיכנס לנעליים האלו ומיזם בו מתחיל פינוי בינוי, תהיה לו ערבות מטעם המדינה כך שאני כדיירת אדע שמה שלא יקרה, אני אשאר עם החלקה הקטנה שלי.

יוליה מלינובסקי: נושא של הסברה.

יוליה מלינובסקי: אנשים לא מבינים את השפה הזאת.

יוליה מלינובסקי: נתקלתי בזה הרבה עוד עת כיהנתי כחברת מועצה והייתי צריכה לתרגם את המתורגם.

יוליה מלינובסקי: אנשים לא מבינים את שפת פינוי בינוי, תמ"א, שבס וזה מבלבל אותם.

יוליה מלינובסקי: אני כבר לא מדברת על העולים החדשים אלא אני מדברת גם על ותיקים וגם הצברים.

יוליה מלינובסקי: זאת שפה זרה להם.

יוליה מלינובסקי: כאן מאוד חשובה ההתייחסות והתערבות בנושא המינהל המקומי.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת שאחד הדברים אותם אתם רוצים להקים זה מינהל מקומי בעיר.

<קריאה: מינהלת.

יוליה מלינובסקי: מינהלת מקומית.

יוליה מלינובסקי: יש היום ערים שמקימות זאת בלי להתייחס להוראות שלכם כי עדיין אין הוראות.

יוליה מלינובסקי: קחו את זה בחשבון.

יוליה מלינובסקי: יש ערים שעושות זאת על דעת עצמן, איך שהן מבינות את זה, ומחר אתם תקימו משהו והוא לא יהיה מתאים.

יוליה מלינובסקי: שם צריך לתת את הדגש על הסברה.

יוליה מלינובסקי: בא אלי קבלן ומציע לי התחדשות עירונית.

יוליה מלינובסקי: אני לא מבינה כלום בזה ואני רוצה לשמוע מישהו שהוא ניטרלי.

יוליה מלינובסקי: שם, באותה מינהלת, בחולון, בתל אביב, בשדרות, בכל מקום, שיהיה מישהו שיסביר.

<אתי ירדן: דיברנו על הנושאים האלה.

יוליה מלינובסקי: אני מתייחסת למשהו אחר.

יוליה מלינובסקי: אתם חייבים לחשוב מראש, ולא אחר כך לומר שלא חשבנו על כך, איך אתם נותנים מענה בשפות ולכלל האוכלוסייה.

יוליה מלינובסקי: מדינת ישראל היום היא מדינת עולים כולל עולים חדשים מצרפת שנמצאים היום בנתניה, גם בשפה האמהרית וגם ברוסית.

יוליה מלינובסקי: אתם צריכים לחשוב איך באותם ערים, היכן שיש ריכוז אוכלוסייה מאוד גבוהה של עולים - - -

אלי כהן: אומר לי כאן היועץ שהעולים מצרפת קונים פנטהאוזים ולא דירות בפינוי בינוי.

יוליה מלינובסקי: לא כולם.

יוליה מלינובסקי: זה כמו שכל הרוסים הם מיליונרים אבל לצערי זה לא כך.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת ממך לשים לב לזה כי כבר היום המצב הזה קורה והוא מנותק מהמתווה שלכם.

יוליה מלינובסקי: כדאי להכניס את זה כבר היום לפרופורציות בדגש כי הדבר הזה אמור לשרת את האזרח.

יוליה מלינובסקי: חוץ מלקדם פרויקטים ולתת אור ירוק במוסדות העירייה, זה בעצם אחד השיקולים, גם מענה חברתי אזרחי מאוד חשוב.

<עינת גנון: ראשון בחשיבות.

יוליה מלינובסקי: יופי.

יוליה מלינובסקי: אם יש אפשרות, אני רוצה להכניס את מטרות המינהלת בחוק.

יוליה מלינובסקי: שאלה נוספת לגבי המינהלת.

יוליה מלינובסקי: אם את מקימה מינהלת כזאת בתל אביב, זה סיפור אחד.

יוליה מלינובסקי: אם את מקימה אותה בשדרות, זה סיפור אחר.

יוליה מלינובסקי: אם את ל חושבת לעשות באזורים מסוימים תאגידים בהם יהיו כמה ערים יחד וייתנו מענה לכמה ערים כי בסוף זה עסק יקר.

יוליה מלינובסקי: אלה תקנים, אלה אנשים, תחזוקה וכולי.

יוליה מלינובסקי: אני מציעה ברצינות לחשוב באזורים מסוימים, אם זאת לא עיר גדולה, להקים על כמה ערים ביחד, מעין איחוד ערים בנושא התחדשות עירונית שייתן מענה לאזורים שלמים.

יוליה מלינובסקי: נציגי ציבור בוועדות, מהוועדה העליונה עד הוועדות המקומיות.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על זה בנושא אחר.

יוליה מלינובסקי: אני מציעה לשקול ברצינות, כדי למנוע מצבים של ערר, כי בסוף זה יקרה, כי אותם ארגונים בסוף מגישים ערעור, למנות נציגי ציבור מארגונים סביבתיים, צעירים, נשים וכדומה ולעשות זאת כבר בשלב של ועדה מקומית או אפילו בהתייחסות לוועדת משנה.

יוליה מלינובסקי: זה יכול לפתור הרבה בעיות עוד בשלב התכנוני כי אחר כך זה ייכנס למסלול ערעורים וזה יתקע את כל הנושא לשנים רבות.

יוליה מלינובסקי: זאת המלצתי.

יוליה מלינובסקי: כמובן בנושא של הרווחה, מאוד חשוב שיהיה נציג.

יוליה מלינובסקי: יש עכשיו דוח של משרד הרווחה, לשם כך הגשתי בקשה לדיון מהיר וקיבלנו כבר אישור לכך.

יוליה מלינובסקי: חייבים לתת מענה.

יוליה מלינובסקי: זה בדיוק מתקשר עם מה שאמרתי קודם בנושא של השפות ומענה לשכבות החלשות.

יוליה מלינובסקי: אני חוזרת ואומרת שיכול להיות שערבות מדינה צריכה להיות.

יוליה מלינובסקי: הבן אדם מפחד מקבלן, הוא לא יודע כמה הוא אמין, אולי הוא ישאיר אותו אחר כך בלי נעליים.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שצריך לחשוב על פרויקטי פינוי בינוי בהם תהיה ערבות מדינה כי כך אנשים ירגישו שזה בטוח וזה יגן עליהם.

יוליה מלינובסקי: על היטל השבחה דיברנו.

יוליה מלינובסקי: בנושא מסלול דיור ציבורי ביקשתי מסלול מהיר בכל מה שקשור לדיור ציבורי.

יוליה מלינובסקי: על קבלני חתימות, דיברנו.

יוליה מלינובסקי: שאלה אחרונה.

יוליה מלינובסקי: זהות מנהל הרשות ושרשרת הפיקוד.

יוליה מלינובסקי: לא מצאתי בחוק התייחסות לזהות ותנאי סף.

<תומר רוזנר: אכן לא מצאת.

<תומר רוזנר: לבקשת הממשלה אין בחוק התייחסות מפורטת לתנאי הכשירות ותנאי סף.

<עינת גנון: לבקשת נציבות שירות המדינה והממשלה.

יוליה מלינובסקי: גם לראש רשות וגם למנהל המינהלת?

<תומר רוזנר: אין תנאי כשירות.

יעל כהן-פארן: דיברנו על זה.

יעל כהן-פארן: התייחסנו לזה.

יוליה מלינובסקי: אבל מחר הם מקימים בערים, גם שם אין תנאים?

יוליה מלינובסקי: היום כדי להתקבל לגן ילדים אתה צריך לעמוד בתנאי סף.

יוליה מלינובסקי: אתה ממלא שאלון.

<אסתי ורהפטיג: זה לא שאין תנאי סף אבל הם לא בחקיקה הזאת.

<אסתי ורהפטיג: יש חוק אחר.

אלי כהן: חברת הכנסת מלינובסקי, אנחנו רוצים לסיים.

יוליה מלינובסקי: אני כבר לא ממהרת.

יוליה מלינובסקי: הילדים שלי כבר ישנים.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת ממנהלת הוועדה לרשום את הערותיי ובמיוחד את הנושא של הזהות.

אלי כהן: הכול נרשם.

יוליה מלינובסקי: מצוין.

יוליה מלינובסקי: אם אדרש להגיש הסתייגות רשמית, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: קחו את זה בחשבון.

יוליה מלינובסקי: אלה שאלות עקרוניות ואני מבקשת התייחסות.

אלי כהן: בסדר גמור.

אלי כהן: חברים, תודה רבה.

אלי כהן: הישיבה נעולה.